____________________________________________________________
Systém ASPI - stav k 31.1.2016 do částky 14/2016 Sb. a 3/2016 Sb.m.s.
93/2009 Sb. - o auditorech - poslední stav textu 

93/2009 Sb. 

ZÁKON

ze dne 26. března 2009 

o auditorech a o změně některých zákonů 

(zákon o auditorech) 

Změna: 227/2009 Sb. 
Změna: 139/2011 Sb. 
Změna: 188/2011 Sb. 
Změna: 420/2011 Sb. 
Změna: 52/2012 Sb. 
Změna: 167/2012 Sb. 
Změna: 428/2011 Sb. 
Změna: 458/2011 Sb. 
Změna: 334/2014 Sb. 
Změna: 221/2015 Sb., 375/2015 Sb. 
 
	Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky: 

ČÁST PRVNÍ 

O AUDITORECH 

HLAVA I 

ÚVODNÍ USTANOVENÍ 

§ 1 [Komentář WK] 

Předmět úpravy 

	Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie1) a upravuje práva a povinnosti statutárních auditorů, auditorských společností a asistentů auditora a působnost Komory auditorů České republiky (dále jen „Komora“) a Rady pro veřejný dohled nad auditem (dále jen „Rada“). 
 
§ 2 [Komentář WK] 

Vymezení pojmů 

	Pro účely tohoto zákona se rozumí 
 
a) povinným auditem ověření účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky, zda podává věrný a poctivý obraz předmětu účetnictví v souladu s právními předpisy a příslušným rámcem účetního výkaznictví, na jehož základě je účetní závěrka nebo konsolidovaná účetní závěrka sestavena, pokud takové ověření vyžaduje jiný právní předpis, 
 
b) ověřením výroční zprávy nebo konsolidované výroční zprávy ověření, zda údaje obsažené ve výroční zprávě nebo konsolidované výroční zprávě, které popisují skutečnosti, jež jsou též předmětem zobrazení v účetní závěrce nebo konsolidované účetní závěrce, jsou ve všech významných ohledech v souladu s příslušnou účetní závěrkou nebo konsolidovanou účetní závěrkou,“. 
 
c) auditorskou činností provádění povinného auditu, přezkoumání hospodaření podle jiného právního předpisu6), pokud toto přezkoumání provádí auditor, ověřování účetních záznamů, ověřování jiných ekonomických informací auditorem nebo provádění dalších činností auditorem, pokud tak stanoví jiný právní předpis7) nebo jiné ověřování účetní závěrky, jiných účetních záznamů nebo jejich částí prováděné auditorem, 
 
d) statutárním auditorem fyzická osoba, které bylo Komorou vydáno rozhodnutí o oprávnění provádět auditorskou činnost (dále jen „auditorské oprávnění“), 
 
e) auditorskou společností právnická osoba, které bylo Komorou vydáno auditorské oprávnění, 
 
f) auditorem statutární auditor nebo auditorská společnost, 
 
g) auditorskou osobou ze třetí země jiná než fyzická osoba, která je oprávněna k provádění povinného auditu ve třetí zemi a není oprávněna k provádění povinného auditu v členském státě, 
 
h) auditorem ze třetí země fyzická osoba, která je oprávněna k provádění povinného auditu ve třetí zemi a není oprávněna k provádění povinného auditu v členském státě, 
 
i) auditorskou osobou z jiného členského státu jiná než fyzická osoba, která je oprávněna k provádění povinného auditu v jiném členském státě, 
 
j) auditorem z jiného členského státu fyzická osoba, která je oprávněna k provádění povinného auditu v jiném členském státě, 
 
k) auditorem skupiny jeden nebo více auditorů, kteří provádějí povinný audit konsolidované účetní závěrky, 
 
l) sítí rozsáhlejší struktura vztahů nebo osob, ke které auditor patří, a která je zaměřena na spolupráci a na sdílení výnosů nebo nákladů, nebo má společného majitele, společnou ovládající osobu nebo společné vedení, společnou koncepci a postupy pro řízení kvality, společnou obchodní strategii, či používají společnou obchodní značku nebo sdílí významnou část odborných kapacit, 
 
m) propojenou osobou auditorské společnosti osoba, která má s auditorskou společností společného majitele, je společně ovládána nebo řízena, 
 
n) mezinárodními účetními standardy mezinárodní účetní standardy (IAS), mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) a související interpretace (interpretace SIC-IFRIC), novely těchto standardů a souvisejících interpretací vydané nebo přijaté Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB), 
 
o) osobou mimo profesi fyzická osoba, která nejméně po tři roky nevykonává auditorskou činnost, nemá hlasovací právo v auditorské společnosti, není členem řídicího orgánu auditorské společnosti a nemá s žádnou auditorskou společností sjednán základní pracovněprávní vztah, 
 
p) klíčovým auditorským partnerem 
1. jeden nebo více statutárních auditorů, který je auditorskou společností určen jako osoba odpovědná za provedení povinného auditu jménem auditorské společnosti, 
2. v případě auditu skupiny jeden nebo více statutárních auditorů, kteří jsou určeni auditorskou společností jako odpovědné osoby za provedení povinného auditu na úrovni skupiny, a jeden nebo více statutárních auditorů, kteří jsou určeni jako odpovědné osoby na úrovni významných dceřiných společností, nebo 
3. jeden nebo více statutárních auditorů, kteří podepisují zprávu auditora, 
 
q) třetí zemí země, která není členským státem, 
 
r) členským státem členský stát Evropské unie nebo stát, který je smluvním státem Dohody o Evropském hospodářském prostoru, 
 
s) konsolidující účetní jednotkou účetní jednotka, která je obchodní společností a je ovládající osobou, s výjimkou ovládajících osob, které vykonávají společný vliv. 
 
§ 2a [Komentář WK] 

zrušen

§ 2b [Komentář WK] 

Obecná ustanovení 

	(1) Kontrolním orgánem se v tomto zákoně rozumí dozorčí rada, správní rada při výkonu kontrolní působnosti, kontrolní komise nebo jiný orgán s obdobnou kontrolní působností, v závislosti na právní formě právnické osoby, o kterou se jedná. 
 
	(2) Řídicím orgánem se v tomto zákoně rozumí statutární orgán obchodní korporace, u akciové společnosti nebo evropské společnosti s monistickým systémem vnitřní struktury společnosti správní rada při výkonu řídící působnosti, nebo jiný orgán vykonávající řídící funkce, v závislosti na právní formě právnické osoby, o kterou se jedná. 
 
	(3) Pokud tento zákon stanoví práva a povinnosti účetní jednotce, která nemá právní osobnost, vykonává tato práva a povinnosti ten, kdo ji zastupuje. 
 
HLAVA II 

§ 3 [Komentář WK] 

Výkon auditorské činnosti 

	(1) Auditorskou činnost podle tohoto zákona jsou oprávněni provádět pouze auditoři. 
 
	(2) Auditorská společnost vykonává auditorskou činnost pouze vlastním jménem a na vlastní účet. 
 
	(3) Statutární auditor vykonává auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet nebo pro jiného auditora v rámci základního pracovněprávního vztahu nebo jako společník auditorské společnosti. 
 
	(4) Statutární auditor, který vykonává auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet, nesmí vykonávat auditorskou činnost pro jiného auditora v rámci základního pracovněprávního vztahu nebo jako společník auditorské společnosti. Statutární auditor, který vykonává auditorskou činnost pro jiného auditora v rámci základního pracovněprávního vztahu nebo jako společník auditorské společnosti, nesmí vykonávat auditorskou činnost pro více než jednoho auditora v rámci základního pracovněprávního vztahu nebo jako společník jedné auditorské společnosti. 
 
Vydávání auditorského oprávnění 

§ 4 [Komentář WK] 

	(1) Na žádost Komora vydá auditorské oprávnění fyzické osobě, která 
 
a) získala vysokoškolské vzdělání v rámci akreditovaného bakalářského nebo magisterského studijního programu9) nebo dokončila studium, které je uznané příslušným členským státem za součást jeho vysokoškolského systému a jehož dokončení poskytuje studentovi vysokoškolskou kvalifikaci, 
 
b) je plně svéprávná, 
 
c) je bezúhonná, 
 
d) absolvovala po dobu alespoň 3 let odbornou praxi podle § 29 nebo odbornou praxi v obdobné pracovní pozici v jiném členském státě, v rozsahu nejméně 35 hodin týdně nebo po dobu ekvivalentní době 3 let, pokud byla praxe v rámci týdne kratší, 
 
e) nevykonává činnost, na niž se vztahuje omezení uvedené v § 23, 
 
f) složila auditorskou zkoušku, 
 
g) nemá ke dni podání žádosti evidován nedoplatek na daních, odvodech, poplatcích a jiných obdobných peněžitých plněních, včetně souvisejících pokut a penále a nákladů řízení anebo nedoplatek na pojistném na veřejné zdravotní pojištění nebo na pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, včetně penále, s výjimkou případů, kdy bylo povoleno splácení ve splátkách a není v prodlení se splácením splátek, 
 
h) složila slib auditora. 
 
	(2) Za bezúhonnou se pro účely tohoto zákona nepovažuje fyzická osoba, která 
 
a) byla pravomocně odsouzena pro trestný čin spáchaný úmyslně, nebo 
 
b) byla pravomocně odsouzena pro trestný čin spáchaný z nedbalosti v souvislosti s prováděním auditorské činnosti, 
pokud se na ni nehledí, jako by nebyla odsouzena11). Za bezúhonnou se nepovažuje rovněž fyzická osoba, která nemá z profesního hlediska dobrou pověst. 
 
	(3) Splnění požadavku 
 
a) uvedeného v odstavci 1 písm. a) dokládá žadatel vysokoškolským diplomem, dodatkem k diplomu nebo jejich ověřenou kopií nebo jiným obdobným dokladem osvědčujícím úspěšné ukončení vysokoškolského programu v zahraničí, 
 
b) uvedeného v odstavci 1 písm. d) dokládá žadatel například pracovní smlouvou, potvrzením od zaměstnavatele nebo výpisem z rejstříku auditorů (dále jen „rejstřík“), 
 
c) uvedeného v odstavci 1 písm. e) prokazuje žadatel čestným prohlášením, 
 
d) uvedeného v odstavci 1 písm. g) dokládá žadatel příslušnými potvrzeními, která nejsou ke dni podání žádosti starší 30 dnů. 
 
	(4) Za účelem doložení bezúhonnosti žadatele podle odstavce 1 písm. c) si Komora vyžádá výpis z evidence Rejstříku trestů. 
 
	(5) Za účelem doložení bezúhonnosti podle odstavce 1 písm. c) předloží žadatel, který je státním příslušníkem jiného státu, než je Česká republika, výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad vydaný příslušným soudním nebo správním orgánem tohoto státu nebo státu posledního pobytu; je-li státem posledního pobytu žadatele Česká republika, postupuje se podle odstavce 4. Nevydává-li tento stát výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad, předloží žadatel čestné prohlášení o bezúhonnosti. Je-li žadatel státním příslušníkem jiného členského státu Evropské unie nebo má adresu bydliště v jiném členském státě Evropské unie a nepředložil-li výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad vydaný příslušným soudním nebo správním orgánem tohoto státu, popřípadě státu jeho posledního pobytu, je-li nebo byl-li jím jiný členský stát nebo Švýcarská konfederace, doloží bezúhonnost výpisem z Rejstříku trestů s přílohou obsahující informace, které jsou zapsány v evidenci trestů jiného členského státu Evropské unie. Tyto doklady nesmí být ke dni podání žádosti starší než 3 měsíce. 
 
	(6) Do 30 dnů ode dne doložení splnění všech požadavků uvedených v odstavcích 1 písm. a) až g) umožní Komora žadateli složení slibu auditora. Slib auditora se skládá do rukou prezidenta nebo viceprezidenta Komory. Slib zní: „Slibuji na svou čest a svědomí, že při provádění auditorské činnosti budu dodržovat právní řád České republiky, vnitřní předpisy Komory auditorů České republiky a auditorské standardy, ctít etiku auditorské profese a dodržovat povinnost mlčenlivosti.“ Po složení slibu Komora bezodkladně vydá žadateli auditorské oprávnění a zapíše jej do rejstříku podle § 12. 
 
§ 5 [Komentář WK] 

	(1) Na žádost Komora vydá auditorské oprávnění obchodní společnosti nebo auditorské osobě z jiného členského státu, která splňuje tyto podmínky: 
 
a) fyzické osoby, které budou pro takovou osobu provádět povinné audity, jsou statutárními auditory, 
 
b) většinou hlasovacích práv v ní disponují statutární auditoři, auditoři z jiného členského státu, auditorské společnosti nebo auditorské osoby z jiného členského státu, 
 
c) většina členů řídicího orgánu jsou statutární auditoři, auditoři z jiného členského státu, auditorské společnosti nebo auditorské osoby z jiného členského státu; má-li řídicí orgán dotčené osoby 2 členy, musí stanovené podmínky splňovat alespoň jeden z nich, 
 
d) členové jejího řídicího orgánu jsou bezúhonní; pro posuzování bezúhonnosti člena řídicího orgánu, který není auditorem, platí § 4 odst. 2 písm. a) a b) a § 5 odst. 4 písm. a) a b) obdobně, 
 
e) není na základě pravomocného rozhodnutí soudu v úpadku, 
 
f) nevykonává činnost, na níž se vztahuje omezení uvedené v § 23, 
 
g) nemá ke dni podání žádosti evidován nedoplatek na daních, odvodech, poplatcích a jiných obdobných peněžitých plněních, včetně souvisejících pokut a penále a nákladů řízení anebo nedoplatek na pojistném na veřejné zdravotní pojištění nebo na pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, včetně penále, s výjimkou případů, kdy bylo povoleno splácení ve splátkách a není v prodlení se splácením splátek, nejde-li o osobu, která před podáním žádosti o vydání auditorského oprávnění neprováděla svoji činnost na území České republiky, 
 
h) je bezúhonná. 
 
	(2) Na žádost Komora udělí auditorské oprávnění právnické osobě před jejím vznikem, pokud je založena jako akciová společnost, veřejná obchodní společnost, komanditní společnost, společnost s ručením omezeným, evropská společnost nebo evropské hospodářské zájmové sdružení, a prokáže-li splnění podmínek stanovených v odstavci 1 písm. a) až d). Této osobě vzniká auditorské oprávnění dnem jejího zápisu do obchodního rejstříku. Nepodá-li tato osoba návrh na zápis ve lhůtě 90 dnů ode dne doručení auditorského oprávnění nebo není-li v této lhůtě návrhu vyhověno, rozhodne Komora o nesplnění podmínek pro vznik auditorského oprávnění. 
 
	(3) Komora zapíše auditorskou společnost do rejstříku a přidělí jí evidenční číslo 
 
a) ke dni nabytí právní moci auditorského oprávnění, jde-li o právnickou osobu uvedenou v odstavci 1, 
 
b) do 5 dnů ode dne, kdy Rejstříkový soud oznámí Komoře zveřejnění údaje o jejím zápisu do obchodního rejstříku, jde-li o právnickou osobu uvedenou v odstavci 2. 
 
	(4) Za bezúhonnou se pro účely tohoto zákona nepovažuje právnická osoba, která 
 
a) byla pravomocně odsouzena pro trestný čin spáchaný úmyslně, nebo 
 
b) byla pravomocně odsouzena pro trestný čin spáchaný z nedbalosti v souvislosti s prováděním auditorské činnosti, 
pokud se na ni nehledí, jako by nebyla odsouzena23). Za bezúhonnou se nepovažuje rovněž právnická osoba, která nemá z profesního hlediska dobrou pověst. 
 
	(5) Za účelem doložení bezúhonnosti právnické osoby podle odstavce 1 písm. h) si Komora vyžádá výpis z evidence Rejstříku trestů. 
 
	(6) Za účelem doložení bezúhonnosti žadatele podle odstavce 1 písm. h) předloží žadatel z jiného státu, než je Česká republika, výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad vydaný příslušným soudním nebo správním orgánem tohoto státu. Nevydává-li tento stát výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad, předloží žadatel čestné prohlášení o bezúhonnosti. Tyto doklady nesmí být ke dni podání žádosti starší než 3 měsíce. 
 
	(7) Pro doložení bezúhonnosti člena řídicího orgánu se § 4 odst. 4 a 5 a § 5 odst. 5 a 6 použijí obdobně. 
 
	(8) Splnění podmínky uvedené v odstavci 1 písm. g) dokládá žadatel příslušnými potvrzeními, která ke dni podání žádosti nejsou starší 30 dnů. 
 
	(9) Na žádost Komora vydá auditorské oprávnění také auditorské osobě ze třetí země, pokud splňuje podmínky stanovené mezinárodní smlouvou, která je součástí právního řádu České republiky, a tato osoba prokáže, že je oprávněna provádět povinný audit ve státě, který je smluvní stranou této mezinárodní smlouvy, která Českou republiku zavazuje zajistit auditorským osobám ze třetí země tohoto státu přístup k provádění povinného auditu. 
 
	(10) Auditorská osoba z jiného členského státu a auditorská osoba ze třetí země, kterým bylo vydáno auditorské oprávnění, se považují za auditorskou společnost podle tohoto zákona. 
 
§ 6 [Komentář WK] 

Pozastavení výkonu auditorské činnosti 

	(1) Komora pozastaví statutárnímu auditorovi výkon auditorské činnosti, pokud proti němu bylo zahájeno trestní stíhání pro trestný čin spáchaný úmyslně, a to do dne, kdy nabude právní moci rozhodnutí, kterým se toto trestní stíhání končí. 
 
	(2) Komora může pozastavit statutárnímu auditorovi výkon auditorské činnosti, pokud proti němu bylo zahájeno trestní stíhání pro trestný čin spáchaný z nedbalosti v souvislosti s prováděním auditorské činnosti nebo pokud bylo zahájeno řízení o omezení jeho svéprávnosti. Výkon auditorské činnosti může být z těchto důvodů pozastaven nejdéle do dne, kdy nabude právní moci rozhodnutí, kterým se toto trestní stíhání nebo řízení o omezení svéprávnosti končí. 
 
	(3) Komora pozastaví auditorské společnosti výkon auditorské činnosti, pokud proti ní bylo zahájeno trestní stíhání pro trestný čin spáchaný úmyslně, a to do dne, kdy nabude právní moci rozhodnutí, kterým se toto trestní stíhání končí. 
 
	(4) Komora může pozastavit auditorské společnosti výkon auditorské činnosti, pokud proti ní bylo zahájeno trestní stíhání pro trestný čin spáchaný z nedbalosti v souvislosti s prováděním auditorské činnosti. Výkon auditorské činnosti může být z tohoto důvodu pozastaven nejdéle do dne, kdy nabude právní moci rozhodnutí, kterým se toto trestní stíhání končí. 
 
	(5) Po dobu pozastavení výkonu auditorské činnosti 
 
a) není auditor oprávněn vykonávat auditorskou činnost, 
 
b) se statutárnímu auditorovi pozastavuje výkon funkce v orgánech Komory uvedených v § 32 odst. 1 písm. b) až d) a v Prezidiu Rady, 
 
c) nemůže být statutární auditor volen do orgánů Komory uvedených v § 32 odst. 1 písm. b) až d), 
 
d) nejsou dotčeny povinnosti auditora podle tohoto zákona. 
 
	(6) Auditor je povinen Komoře bezodkladně písemně oznámit skutečnosti podle odstavců 1 až 4. K oznámení připojí kopii příslušných rozhodnutí. 
 
§ 7 [Komentář WK] 

Zákaz výkonu auditorské činnosti 

	(1) Statutární auditor nesmí vykonávat auditorskou činnost, pokud 
 
a) mu bylo uloženo kárné opatření zákazu výkonu auditorské činnosti, 
 
b) mu byl uložen trest zákazu činnosti podle jiného právního předpisu spočívající v zákazu vykonávat auditorskou činnost, 
 
c) je v prodlení se zaplacením příspěvků na činnost Komory delším než 1 rok a příspěvek nezaplatí ani na písemnou výzvu Komory v náhradní jednoměsíční lhůtě, a to od prvního dne následujícího po marném uplynutí náhradní lhůty, nebo 
 
d) byl omezen ve svéprávnosti. 
 
	(2) Auditorská společnost nesmí vykonávat auditorskou činnost, pokud 
 
a) jí bylo uloženo opatření zákazu výkonu auditorské činnosti, 
 
b) přestala splňovat některou z podmínek stanovených v § 5 odst. 1 písm. a), b) nebo c) a nenapraví tento stav do 6 měsíců ode dne porušení této podmínky, a to ode dne uplynutí této lhůty, 
 
c) jí byl uložen trest zákazu činnosti podle jiného právního předpisu spočívající v zákazu vykonávat auditorskou činnost, nebo 
 
d) je v prodlení se zaplacením příspěvků na činnost Komory delším než 1 rok a příspěvek nezaplatí ani na písemnou výzvu Komory v náhradní jednoměsíční lhůtě, a to od prvního dne následujícího po marném uplynutí náhradní lhůty. 
 
	(3) Komora zakáže výkon auditorské činnosti, pokud 
 
a) statutární auditor přestal splňovat požadavek bezúhonnosti, 
 
b) statutární auditor přestal splňovat požadavek podle § 4 odst. 1 písm. e), 
 
c) auditorská společnost přestala splňovat požadavek bezúhonnosti, 
 
d) auditorská společnost přestala splňovat požadavek podle § 5 odst. 1 písm. d) a nenapraví-li tento stav do 6 měsíců ode dne, kdy přestala splňovat tento požadavek, a to ode dne uplynutí této lhůty, nebo 
 
e) auditorská společnost přestala splňovat požadavek podle § 5 odst. 1 písm. f). 
 
§ 7a [Komentář WK] 

Trvalý zákaz výkonu auditorské činnosti 

	(1) Auditor nesmí vykonávat auditorskou činnost, pokud mu bylo uloženo opatření trvalého zákazu výkonu auditorské činnosti podle § 25 odst. 1 písm. e). 
 
	(2) Komora trvale zakáže auditorovi výkon auditorské činnosti, pokud vykonával auditorskou činnost v době, kdy měl zakázán výkon auditorské činnosti podle § 7. 
 
§ 7b [Komentář WK] 

Další důvody zániku oprávnění k výkonu auditorské činnosti 

	(1) Komora rozhodne o zániku oprávnění k výkonu auditorské činnosti, pokud o to auditor písemně požádá, a to nejpozději do 30 dnů ode dne, kdy byla Komoře doručena žádost, není-li v žádosti uveden den pozdější. Nerozhodne-li Komora v této lhůtě, oprávnění k výkonu auditorské činnosti marným uplynutím lhůty zaniká. 
 
	(2) Statutárnímu auditorovi zaniká oprávnění k výkonu auditorské činnosti, pokud zemřel nebo byl prohlášen za mrtvého, a to dnem smrti nebo dnem, který se pokládá za den jeho smrti. 
 
	(3) Auditorské společnosti zaniká oprávnění k výkonu auditorské činnosti, pokud zanikne, a to dnem jejího zániku. 
 
	(4) Řízení o zániku oprávnění k výkonu auditorské činnosti podle odstavce 1 Komora přeruší, pokud není ukončeno kárné řízení, kontrola kvality nebo jiné řízení vedené Komorou nebo Radou, anebo nemá-li auditor splněny veškeré povinnosti vůči Komoře a Radě, a to do ukončení těchto řízení nebo kontroly anebo do splnění těchto povinností. 
 
§ 7c [Komentář WK] 

Společná ustanovení k pozastavení, zákazu nebo trvalému zákazu výkonu auditorské činnosti 

	(1) Auditorovi, který má zakázán nebo trvale zakázán výkon auditorské činnosti, zaniká oprávnění k výkonu auditorské činnosti. 
 
	(2) Zánikem oprávnění k výkonu auditorské činnosti není dotčena povinnost zachovávat mlčenlivost podle § 15, povinnost uchovávat dokumentaci a spis auditora podle § 20a odst. 2 a povinnost dodržovat zákaz podle § 45 odst. 4. 
 
	(3) Žádá-li ten, komu zaniklo oprávnění k výkonu auditorské činnosti podle odstavce 1, o vydání auditorského oprávnění ve lhůtě, která je kratší než 5 let ode dne zániku oprávnění k výkonu auditorské činnosti, § 4 odst. 1 písm. d), f) a h) se nepoužije. 
 
	(4) Ten, komu zaniklo oprávnění k výkonu auditorské činnosti zákazem podle § 7 odst. 1 písm. a) a b) nebo § 7 odst. 2 písm. a) a c), může žádat o vydání auditorského oprávnění nejdříve po uplynutí doby, na kterou byl zákaz výkonu auditorské činnosti uložen. 
 
	(5) Informaci o pozastavení nebo zániku oprávnění k výkonu auditorské činnosti a jejich důvodech zaznamená Komora bezodkladně v rejstříku. O těchto skutečnostech informuje Komora Radu a příslušný orgán členského státu, ve kterém je auditor oprávněn provádět povinný audit. 
 
§ 8 [Komentář WK] 

Auditorská zkouška 

	(1) Auditorská zkouška je zaměřena na tyto oblasti: 
 
a) všeobecná účetní teorie a zásady, 
 
b) právní požadavky a standardy vztahující se k přípravě účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky, 
 
c) mezinárodní účetní standardy, 
 
d) finanční analýza, 
 
e) nákladové a manažerské účetnictví, 
 
f) řízení rizik a vnitřní kontrola, 
 
g) provádění povinného auditu a profesní znalosti, 
 
h) právní požadavky a profesní standardy vztahující se k auditorské činnosti a statutárním auditorům, 
 
i) mezinárodní auditorské standardy vydané Radou pro mezinárodní auditorské a ověřovací standardy a auditorské standardy vydané Komorou, 
 
j) profesní etika a nezávislost. 
 
	(2) Dále se auditorská zkouška zaměřuje v rozsahu nezbytném pro provádění auditorské činnosti také na znalosti v těchto oborech: 
 
a) právo obchodních společností a správa a řízení obchodních společností, 
 
b) insolvenční právo, 
 
c) finanční právo, 
 
d) občanské a obchodní právo, 
 
e) pracovní právo a právo sociálního zabezpečení, 
 
f) informační a výpočetní systémy, 
 
g) podniková, všeobecná a finanční ekonomie, 
 
h) matematika a statistika, 
 
i) zásady finančního řízení podniků. 
 
	(3) Pokud uchazeč složil vysokoškolskou zkoušku formou státní zkoušky nebo srovnatelnou profesní kvalifikační zkoušku v členském státě v jednom nebo více oborech uvedených v odstavcích 1 a 2, jejíž rozsah a obsah se v rozhodující části shoduje s oblastmi auditorské zkoušky podle odstavců 1 a 2, a byla-li zkouška složena nejvýše 5 let přede dnem, kdy uchazeč požádal o vykonání auditorské zkoušky, je tento uchazeč od části auditorské zkoušky, které se taková zkouška týká, osvobozen, pokud o to požádá. O shodě rozsahu a obsahu zkoušky rozhoduje Komora. Proti rozhodnutí Komory se lze odvolat k Radě. 
 
	(4) Auditorskou zkoušku tvoří dílčí zkoušky a je vykonána složením všech dílčích zkoušek. Auditorská zkouška se koná v českém jazyce a má písemnou formu. 
 
	(5) Komora stanoví v každém kalendářním pololetí nejméně jeden termín pro konání každé dílčí zkoušky. Auditorská zkouška musí být složena nejpozději do 5 let ode dne konání první dílčí zkoušky; není-li auditorská zkouška složena v této lhůtě, složené dílčí zkoušky se při podání nové žádosti o vykonání auditorské zkoušky uznávají ve lhůtě do 5 let ode dne jejich složení. 
 
	(6) Hodnocení dílčích zkoušek provádí nejméně tříčlenná zkušební komise složená ze statutárních auditorů a dalších odborníků z teorie a praxe v oblastech uvedených v odstavcích 1 a 2 jmenovaných a odvolávaných Radou. Zkušební komise rozhoduje o hodnocení uchazeče výrokem „vyhověl“ nebo „nevyhověl“. 
 
	(7) Žadatel může písemně požádat Komoru o přezkoumání hodnocení, a to ve lhůtě 15 dnů ode dne, kdy byl žadatel o výsledku dílčí zkoušky vyrozuměn. Přezkum provádí odvolací zkušební komise složená z členů zkušební komise, kteří nerozhodovali o výsledku dílčí zkoušky. Odvolací zkušební komisi jmenuje Rada. 
 
	(8) Podrobnosti organizačního a jiného zajištění auditorské zkoušky a rozdílové zkoušky stanoví zkušební řád, který je vnitřním předpisem Komory. 
 
	(9) Zkušební řád stanoví zejména 
 
a) podrobnosti k podání žádosti o vykonání auditorské zkoušky a rozdílové zkoušky, 
 
b) postup při posuzování kvalifikačních předpokladů podle § 4, 
 
c) počet a obsah dílčích zkoušek, 
 
d) výši poplatku za přihlášku k dílčí zkoušce a rozdílové zkoušce a splatnost poplatku; výše poplatku za přihlášku k dílčí zkoušce nebo části rozdílové zkoušky nesmí být vyšší než 6 000 Kč, 
 
e) průběh a způsob hodnocení auditorské zkoušky a rozdílové zkoušky, 
 
f) způsob hlasování zkušební komise, 
 
g) postup při neúčasti na zkoušce a, 
 
h) podrobnosti k přezkumu hodnocení zkušební komise. 
 
§ 9 [Komentář WK] 

Průběžné vzdělávání 

	Statutární auditoři jsou povinni účastnit se programu průběžného vzdělávání s cílem zvyšovat si teoretické a profesní znalosti. Program průběžného vzdělávání v rozsahu nejvýše 60 hodin ročně stanoví vnitřní předpis Komory. 
 
§ 10 [Komentář WK] 

Auditoři z jiných členských států a volné poskytování služeb 

	(1) Auditorskou činnost podle tohoto zákona je oprávněna na území České republiky provádět také fyzická osoba, která je oprávněna k provádění povinného auditu v jiném členském státě nebo Švýcarské konfederaci, za podmínek stanovených tímto zákonem. Této osobě Komora vydá auditorské oprávnění za podmínek stanovených tímto zákonem. 
 
	(2) Na žádost fyzické osoby uvedené v odstavci 1 o oprávnění provádět auditorskou činnost na území České republiky se pro účely uznání kvalifikačních předpokladů použije zákon o uznávání odborné kvalifikace13). Uznávacím orgánem je Komora. 
 
	(3) U osoby uvedené v odstavci 1 se vyžaduje kompenzační opatření formou složení rozdílové zkoušky, pokud není doklady o dosažené kvalifikaci prokázána znalost všech oblastí uvedených v § 8. Rozdílová zkouška se koná v českém jazyce. 
 
	(4) Auditorskou činnost, s výjimkou povinného auditu, může na území České republiky dočasně nebo příležitostně provádět také fyzická osoba oprávněná k provádění auditorské činnosti v jiném členském státě nebo Švýcarské konfederaci, oznámí-li před zahájením dočasné nebo příležitostné auditorské činnosti písemně Komoře záměr vykonávat tuto činnost na území České republiky. 
 
	(5) Oznámení podle odstavce 4 obsahuje kromě náležitostí a dokladů podle zákona o uznávání odborné kvalifikace též 
 
a) druh auditorské činnosti, kterou fyzická osoba hodlá provádět, 
 
b) místo výkonu auditorské činnosti, 
 
c) předpokládanou dobu výkonu auditorské činnosti, 
 
d) adresu pro doručování písemností na území České republiky. 
 
	(6) Komora je oprávněna ověřit odbornou kvalifikaci osob oprávněných provádět auditorskou činnost podle odstavců 1 a 4 pro přezkoumání hospodaření územních samosprávných celků a dobrovolných svazků obcí podle jiného právního předpisu6); postupuje při tom podle zákona o uznávání odborné kvalifikace13). 
 
§ 10a [Komentář WK] 

Schvalování auditorů ze třetích zemí 

	(1) Na základě vzájemnosti se umožní auditorovi ze třetí země provádět auditorskou činnost, pokud doloží, že splňuje požadavky rovnocenné požadavkům uvedeným v § 4 a složí rozdílovou zkoušku, pokud není doklady o dosažené kvalifikaci prokázána znalost všech oblastí uvedených v § 8. Rozdílová zkouška se koná v českém jazyce. 
 
	(2) Auditor ze třetí země podle odstavce 1 je považován za auditora podle tohoto zákona. Auditorovi ze třetí země Komora vydá auditorské oprávnění nejpozději do 30 dnů ode dne splnění podmínek podle odstavce 1. 
 
Rejstřík auditorů 

§ 11 [Komentář WK] 

	(1) Komora vede rejstřík, který obsahuje údaje o 
 
a) statutárních auditorech, 
 
b) auditorských společnostech, 
 
c) auditorech z jiného členského státu nebo Švýcarské konfederace, kteří vykonávají auditorskou činnost v České republice dočasně nebo příležitostně, 
 
d) asistentech auditora, 
 
e) osobách registrovaných podle § 47. 
 
	(2) Rejstřík obsahuje také adresu sídla a kontaktní údaje Komory a Rady a jejich orgánů příslušných ke kontrole kvality podle § 24 a řízení podle § 26. 
 
	(3) Rejstřík je veden v elektronické podobě. 
 
	(4) Údaje jsou v rejstříku vedeny v českém jazyce. 
 
	(5) Údaje obsažené v rejstříku jsou, s výjimkou rodného čísla, data narození, adresy bydliště a opatření napomenutí, veřejně přístupné na internetových stránkách Komory. 
 
	(6) Údaje o asistentech auditora se nezveřejňují. 
 
	(7) Komora může ve statutu Komory stanovit, že se do neveřejné části rejstříku zapisují i další potřebné údaje. 
 
	(8) Údaje do rejstříku v českém jazyce a opatřené podpisem předává Komoře bez zbytečného odkladu osoba, jíž se údaje týkají. Jsou-li údaje předávány v elektronické podobě, musí být podepsané uznávaným elektronickým podpisem15). 
 
	(9) Údaje zapisované do rejstříku nebo jejich změny jsou osoby podle odstavce 1 povinny bezodkladně oznámit Komoře. Komora může při neoznámení změn a při závažném dopadu tohoto neoznámení zahájit řízení podle § 26. 
 
§ 12 [Komentář WK] 

	Rejstřík obsahuje tyto údaje o statutárních auditorech: 
 
a) jméno, rodné číslo, nebylo-li rodné číslo přiděleno, datum narození, adresu bydliště, je-li podnikatelem, jméno podnikatele, adresu sídla a identifikační číslo osoby, 
 
b) adresu internetových stránek, má-li je zřízeny, 
 
c) den vzniku auditorského oprávnění, 
 
d) evidenční číslo, které mu bylo ke dni nabytí právní moci auditorského oprávnění přiděleno (dále jen „evidenční číslo“), 
 
e) název auditorské společnosti, u které je statutární auditor zaměstnán nebo s níž je spojen jako společník nebo jinak, adresu jejího sídla a její evidenční číslo, nebo jméno statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet, u kterého je zaměstnán, adresu jeho sídla a jeho evidenční číslo, pokud existují, 
 
f) přehled o uložených opatřeních, včetně druhu opatření a důvodu uložení. 
 
§ 12a [Komentář WK] 

	Rejstřík obsahuje tyto údaje o auditorských společnostech: 
 
a) název, adresu sídla a identifikační číslo osoby, 
 
b) údaje o členech řídicího orgánu 
1. u fyzických osob jméno, rodné číslo, nebylo-li rodné číslo přiděleno, datum narození, adresu bydliště, je-li podnikatelem, jméno podnikatele, adresu sídla a identifikační číslo osoby, 
2. u právnických osob název, adresu sídla a identifikační číslo osoby, bylo-li přiděleno, a jméno a adresu bydliště fyzické osoby, která ji při výkonu funkce zastupuje, 
 
c) jméno a adresu bydliště nebo název nebo jméno podnikatele a adresu sídla všech společníků včetně rozsahu jejich hlasovacích práv, 
 
d) informace o kontaktních místech, jméno a adresu kontaktní osoby, 
 
e) adresu internetových stránek, má-li je zřízeny, 
 
f) den vzniku auditorského oprávnění, 
 
g) evidenční číslo, 
 
h) jméno a evidenční číslo statutárního auditora provádějícího povinný audit pro auditorskou společnost na základě pracovněprávního nebo jiného vztahu, 
 
i) případné členství v síti a seznam názvů a adres členských společností a propojených osob nebo udání místa, kde jsou takové informace veřejně dostupné, 
 
j) všechny další registrace auditorské společnosti provedené u příslušných orgánů jiných členských států a auditorské osoby ve třetích zemích včetně názvu registračního orgánu nebo orgánů a registračního čísla nebo čísel, pokud existují, 
 
k) přehled o uložených opatřeních, včetně druhu opatření a důvodu uložení. 
 
§ 12b [Komentář WK] 

	V případě osob uvedených v § 11 odst. 1 písm. c) se do rejstříku zapisují údaje uvedené v oznámení podle § 10 odst. 5. 
 
§ 12c [Komentář WK] 

	Rejstřík obsahuje tyto údaje o asistentech auditora: 
 
a) jméno, rodné číslo, nebylo-li rodné číslo přiděleno, datum narození, adresu bydliště, adresu pro doručování písemností, není-li shodná s adresou bydliště, 
 
b) název auditorské společnosti, u které vykonává odbornou praxi, adresu jejího sídla a její evidenční číslo nebo jméno statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet, u kterého vykonává odbornou praxi, adresu jeho sídla a jeho evidenční číslo, 
 
c) datum zápisu do rejstříku, 
 
d) registrační číslo, které mu bylo při zápisu do rejstříku přiděleno. 
 
§ 12d [Komentář WK] 

	V případě osob registrovaných podle § 47 se do rejstříku zapisují informace podle § 12 a 12a, pokud jsou u těchto osob v zahraničí evidovány. 
 
§ 12e [Komentář WK] 

	(1) Pro potřeby vedení rejstříku a zápisu údajů do něj využívá Komora 
 
a) referenční údaje ze základního registru obyvatel, 
 
b) údaje z agendového informačního systému evidence obyvatel, 
 
c) údaje z agendového informačního systému cizinců. 
 
	(2) Využívanými údaji podle odstavce 1 písm. a) jsou 
 
a) příjmení, 
 
b) jméno, popřípadě jména, 
 
c) datum narození, 
 
d) adresa místa pobytu, 
 
e) datum úmrtí; je-li vydáno rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého, den, který je v rozhodnutí uveden jako den smrti nebo den, který subjekt údajů prohlášený za mrtvého nepřežil, a datum nabytí právní moci tohoto rozhodnutí, 
 
f) státní občanství, popřípadě více státních občanství. 
 
	(3) Využívanými údaji podle odstavce 1 písm. b) jsou 
 
a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, 
 
b) datum narození, 
 
c) rodné číslo, 
 
d) státní občanství, 
 
e) adresa místa trvalého pobytu, 
 
f) datum úmrtí, 
 
g) den, který byl v rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého uveden jako den smrti nebo den, který subjekt údajů prohlášený za mrtvého nepřežil, h) omezení svéprávnosti. 
 
	(4) Využívanými údaji podle odstavce 1 písm. c) jsou 
 
a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, 
 
b) datum narození, 
 
c) státní občanství, popřípadě více státních občanství, 
 
d) druh a adresa místa pobytu, 
 
e) datum úmrtí, 
 
f) den, který byl v rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého uveden jako den smrti nebo den, který subjekt údajů prohlášený za mrtvého nepřežil. 
 
	(5) Údaje, které jsou vedeny jako referenční údaje v základním registru obyvatel, se využijí z agendového informačního systému evidence obyvatel nebo agendového informačního systému cizinců, pouze pokud jsou ve tvaru předcházejícím současný stav. 
 
	(6) Z využívaných údajů lze v konkrétním případě použít vždy jen takové údaje, které jsou nezbytné ke splnění daného úkolu. 
 
§ 13 [Komentář WK] 

Etický kodex 

	Auditor při provádění auditorské činnosti dodržuje etický kodex, který je minimálním standardem profesní etiky auditora. Etický kodex stanoví zejména bližší podmínky dodržování zásady bezúhonnosti, nezávislosti, nestrannosti, odborné způsobilosti a náležité péče. Etický kodex vydává Komora jako svůj vnitřní předpis. Při vydání etického kodexu Komora respektuje mezinárodní etické požadavky, zejména etický kodex Mezinárodního výboru pro etické standardy účetních. 
 
§ 14 [Komentář WK] 

Nezávislost auditora 

	(1) Auditor musí být při provádění auditorské činnosti nezávislý na auditované osobě, zejména se nesmí podílet na jejím rozhodování. Při provádění auditorské činnosti je vázán právními předpisy a je rovněž povinen dodržovat auditorské standardy podle § 18, etický kodex podle § 13 a vnitřní předpisy Komory. 
 
	(2) Existuje-li jakýkoli přímý nebo nepřímý finanční, obchodní, pracovněprávní nebo jiný vztah, včetně poskytování neauditorských služeb, mezi auditorem nebo osobami tvořícími síť a auditovanou účetní jednotkou, ze kterého lze usuzovat, že je ohrožena nezávislost auditora, nesmí auditor u této účetní jednotky provádět povinný audit. 
 
	(3) Jestliže je nezávislost auditora ve vztahu k auditované účetní jednotce ohrožena skutečnostmi, jako je kontrola vlastních služeb, existence vlastního zájmu, upřednostňování některých osob, správa majetku nebo další skutečnosti uvedené v etickém kodexu, musí auditor přistoupit k opatřením s cílem toto ohrožení zmírnit. Je-li význam tohoto ohrožení ve srovnání s uplatněnými opatřeními takový, že nezávislost auditora je přesto ohrožena, auditor povinný audit neprovede. 
 
	(4) Auditor nesmí provádět auditorskou činnost v účetní jednotce, pokud je dlouhodobě závislý na příjmech ze služeb poskytnutých této účetní jednotce. 
 
	(5) Vykonává-li statutární auditor auditorskou činnost pro auditorskou společnost, nesmějí společníci, vedoucí zaměstnanci nebo členové řídicích a kontrolních orgánů této auditorské společnosti anebo propojené osoby této auditorské společnosti zasahovat do provádění auditorské činnosti způsobem, který ohrožuje nezávislost a nestrannost statutárního auditora při provádění této auditorské činnosti. 
 
	(6) Vykonává-li statutární auditor auditorskou činnost pro statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet, nesmí statutární auditor, pro něhož je auditorská činnost prováděna, a jeho vedoucí zaměstnanci, zasahovat do provádění auditorské činnosti způsobem, který ohrožuje nezávislost a nestrannost statutárního auditora při provádění této auditorské činnosti. 
 
	(7) V případě kontroly vlastních služeb nebo existence vlastního zájmu při provádění auditorské činnosti v subjektu veřejného zájmu v případě, kde je to nutné pro zabezpečení nezávislosti auditora, nesmí být auditorem taková činnost provedena. 
 
	(8) Auditor je povinen uvést ve spisu auditora všechna významná ohrožení své nezávislosti, jakož i opatření přijatá k jejich zmírnění. 
 
§ 15 [Komentář WK] 

Povinnost mlčenlivosti 

	(1) Auditor je povinen, pokud tento zákon nebo jiný právní předpis nestanoví jinak, zachovat mlčenlivost o všech skutečnostech, které nejsou veřejně známy a týkají se účetní jednotky, u které provádí auditorskou činnost, případně o všech skutečnostech, které nejsou veřejně známy a týkají se dalších účetních jednotek, ke kterým má přístup jako auditor skupiny. Tato povinnost se vztahuje i na auditora, který na auditorské zakázce přestal pracovat, na auditora, který má pozastaven výkon auditorské činnosti nebo kterému zaniklo oprávnění k výkonu auditorské činnosti, členy Prezidia Rady, členy orgánů Komory, zaměstnance Komory a Rady, kontrolory kvality a dále na osoby, které na základě pověření Komorou nebo Radou mají nebo měly k takovým informacím přístup, zaměstnance auditora, společníky a členy orgánů auditorské společnosti. 
 
	(2) Auditora a další osoby uvedené v odstavci 1 může zprostit mlčenlivosti o skutečnostech, které nejsou veřejně známy, účetní jednotka nebo Komora. 
 
	(3) Je-li auditor nahrazen jiným auditorem, poskytne novému auditorovi přístup ke všem shromážděným významným informacím, které se týkají auditované účetní jednotky a provedené auditorské činnosti. 
 
	(4) Za porušení mlčenlivosti se nepovažuje 
 
a) poskytnutí informací Radě pro účely výkonu její působnosti podle § 37 odst. 2, České národní bance v oblasti její dohledové působnosti na finančním trhu16) nebo příslušnému orgánu podle jiného právního předpisu o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu nebo jiného právního předpisu o provádění mezinárodních sankcí za účelem udržování mezinárodního míru a bezpečnosti, ochrany základních lidských práv a boje proti terorismu, 
 
b) poskytnutí informací novému auditorovi podle odstavce 3 nebo auditorovi skupiny v případě provádění povinného auditu konsolidované účetní závěrky podle § 19, 
 
c) plnění povinností podle § 21 odst. 3 až 5, 
 
d) poskytnutí dokumentů Radou příslušnému orgánu jiného členského státu podle § 42 odst. 1, případně příslušnému orgánu třetí země podle § 49, nebo auditorem příslušnému orgánu třetí země podle § 49 odst. 4, 
 
e) poskytnutí informací kontrolorovi kvality pro účely kontroly kvality, 
 
f) poskytnutí informací příslušným orgánům činným v trestním řízení o skutečnostech svědčících o možném spáchání trestných činů úplatkářství, 
 
g) poskytnutí informací orgánům činným v trestním řízení, týká-li se trestní řízení auditora, 
 
h) plnění zákonem uložené povinnosti překazit nebo oznámit trestný čin. 
 
§ 16 [Komentář WK] 

	Odměna za provedení povinného auditu nesmí být 
 
a) ovlivněna poskytováním doplňkových služeb auditované osobě ani stanovena na jejich základě, nebo 
 
b) ovlivněna dalšími skutečnostmi, které ohrožují nezávislost, nestrannost nebo kvalitu provedení povinného auditu. 
 
§ 17 [Komentář WK] 

Určení auditora a smlouva o povinném auditu 

	(1) Pokud má účetní jednotka, která je právnickou osobou, povinnost mít účetní závěrku ověřenu auditorem nebo konsolidovanou účetní závěrku ověřenu auditorem, určí auditorskou společnost nebo statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet její nejvyšší orgán. Nemá-li účetní jednotka nejvyšší orgán nebo auditora tento orgán neurčí, pak ho určí kontrolní orgán této účetní jednotky za podmínky, že jeho členové nejsou členy řídicího orgánu. 
 
	(2) Pokud má účetní jednotka, která je zadavatelem veřejné zakázky podle zákona upravujícího veřejné zakázky, povinnost mít účetní závěrku ověřenu auditorem nebo konsolidovanou účetní závěrku ověřenu auditorem, postup podle odstavce 1 se nepoužije, jsou-li auditorská společnost nebo statutární auditor vykonávající auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet určeni postupem podle zákona upravujícího veřejné zakázky za podmínky, že způsob určení auditora je nezávislý na členech řídicího orgánu této auditované účetní jednotky. 
 
	(3) Pokud má účetní jednotka bez právní osobnosti povinnost mít účetní závěrku ověřenu auditorem, určí auditorskou společnost nebo statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet postupem podle odstavce 1 
 
a) obhospodařovatel, jde-li o jím obhospodařovaný podílový fond nebo podfond, 
 
b) obhospodařovatel, jde-li o svěřenský fond podle zákona upravujícího investiční společnosti a investiční fondy, 
 
c) penzijní společnost, jde-li o jí obhospodařovaný účastnický, transformovaný nebo důchodový fond, 
 
d) ten, kdo ji zřídil, jde-li o účetní jednotku, která je pobočkou. 
 
	(4) Pokud má účetní jednotka povinnost mít účetní závěrku ověřenu auditorem a nelze-li určit auditorskou společnost nebo statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet postupem podle odstavců 1 až 3, určí auditorskou společnost nebo statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet způsobem, který je nezávislý na členech řídicího orgánu této auditované účetní jednotky. 
 
	(5) Osoba, která jedná jménem účetní jednotky, je oprávněna uzavřít smlouvu o povinném auditu pouze s auditorem určeným podle odstavců 1, 2, 3 nebo 4. 
 
	(6) Smluvní vztah podle smlouvy o povinném auditu může účetní jednotka jednostranně ukončit, pouze neprovádí-li auditor povinný audit v souladu s právními předpisy, auditorskými standardy podle § 18 nebo etickým kodexem. Rozdílnost názorů na účetní řešení nebo auditorské postupy nelze považovat za důvod pro ukončení smluvního vztahu. 
 
	(7) Odstoupení od smlouvy o povinném auditu účetní jednotkou nebo auditorskou společností nebo statutárním auditorem vykonávajícím auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet oznámí smluvní strana, která od smlouvy odstoupila, neprodleně Radě, a to včetně řádného uvedení důvodů; toto platí obdobně i v případě ukončení smluvního vztahu před provedením povinného auditu jiným způsobem. 
 
§ 18 [Komentář WK] 

Auditorské standardy 

	Auditor postupuje při provádění auditorské činnosti v souladu s auditorskými standardy upravenými právem Evropské unie17) a s auditorskými standardy vydanými Komorou, které stanoví postupy auditora při provádění auditorské činnosti, neupravené auditorskými standardy upravenými právem Evropské unie. Pokud zvláštní povaha ověření jiných ekonomických informací neumožňuje takto postupovat, přihlédne auditor při ověření jiných ekonomických informací k těmto auditorským standardům a přiměřeně je použije. Seznam auditorských standardů upravených právem Evropské unie a auditorských standardů vydávaných Komorou a jejich aktuální znění Komora zveřejňuje na internetových stránkách Komory. 
 
§ 19 [Komentář WK] 

Povinný audit konsolidované účetní závěrky 

	(1) Při provádění povinného auditu konsolidované účetní závěrky určí konsolidující účetní jednotka auditora skupiny, který má plnou odpovědnost za zprávu auditora. Auditor skupiny pro účely povinného auditu konsolidované účetní závěrky také prověří rozsah a způsob provedení auditorské činnosti provedené jedním nebo více auditory, auditory z jiného členského státu nebo auditorskými osobami z jiného členského státu, auditory ze třetí země nebo auditorskými osobami ze třetí země a uchovává dokumentaci o tomto prověření po dobu uvedenou v § 20 odst. 6, a to v rozsahu, který příslušnému orgánu umožní řádné přezkoumání činnosti auditora skupiny. 
 
	(2) Pokud je u významné části skupiny prováděn povinný audit u subjektu ze třetí země, s jejímiž příslušnými orgány není uzavřeno pracovní ujednání uvedené v § 49 odst. 1 písm. d), je auditor skupiny na žádost Rady povinen zajistit předložení dokumentace o auditu provedeném u tohoto subjektu jedním nebo více auditory, auditory z jiného členského státu nebo auditorskými osobami z jiného členského státu, auditory ze třetí země nebo auditorskými osobami ze třetí země, a to v rozsahu potřebném pro povinný audit konsolidované účetní závěrky. 
 
	(3) Pro splnění povinnosti zajištění předložení dokumentace podle odstavce 2 auditor skupiny dále 
 
a) zajistí kopii této dokumentace, 
 
b) smluvně k této dokumentaci zajistí neomezený přístup na požádání, nebo 
 
c) provede jiné vhodné opatření. 
 
	(4) Brání-li právní nebo jiná překážka předání dokumentace k auditu ze třetí země auditorovi skupiny, musí dokumentace, kterou uchovává auditor skupiny, obsahovat důkazní prostředek, že provedl náležité úkony, aby k dokumentaci k auditu získal přístup, a v případě jiných než právních překážek vyplývajících z právních předpisů příslušné země důkazní prostředek o takové překážce. 
 
§ 20 [Komentář WK] 

Zpráva auditora 

	(1) O povinném auditu vyhotoví auditor písemnou zprávu auditora. Zpráva auditora musí obsahovat 
 
a) úvod, ve kterém auditor uvede 
1. jméno podnikatele, adresu sídla nebo adresu bydliště, liší-li se od adresy sídla u auditované účetní jednotky, která je fyzickou osobou nebo zahraniční fyzickou osobou, nebo název a adresu sídla u auditované účetní jednotky, která je právnickou osobou, zahraniční právnickou osobou, pobočkou nebo organizační složkou, identifikační číslo osoby, je-li účetní jednotce přiděleno a 
2. identifikaci účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky účetní jednotky uvedené v bodu 1 včetně uvedení rozvahového dne nebo jiného okamžiku, k němuž je účetní závěrka nebo konsolidovaná účetní závěrka sestavena, a identifikaci účetního období, za které je sestavena, a identifikaci příslušného rámce účetního výkaznictví, na jehož základě je účetní závěrka sestavena, 
 
b) rozsah provedeného povinného auditu včetně odkazu na auditorské standardy podle § 18, v souladu s kterými byl povinný audit proveden, 
 
c) výrok auditora, který musí jasně vyjádřit stanovisko auditora, zda účetní závěrka nebo konsolidovaná účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz předmětu účetnictví v souladu s právními předpisy a příslušným rámcem účetního výkaznictví, na jehož základě je účetní závěrka nebo konsolidovaná účetní závěrka sestavena; výrok auditora je buď bez výhrad, s výhradou, záporný, nebo je vyjádření výroku odmítnuto, jestliže auditor není schopný výrok auditora vyjádřit, 
 
d) popis všech skutečností, které nejsou obsaženy ve výroku podle písmene c) a auditor je považuje za nezbytné uvést nebo na ně auditor upozornil a považuje-li takové upozornění za významné, zejména významné nejistoty s významným vlivem na předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, 
 
e) vyjádření, ve kterém auditor jasně uvede, zda údaje obsažené ve výroční zprávě nebo konsolidované výroční zprávě, které popisují skutečnosti, jež jsou též předmětem zobrazení v účetní závěrce nebo konsolidované účetní závěrce, jsou ve všech významných ohledech v souladu s příslušnou účetní závěrkou nebo konsolidovanou účetní závěrkou, 
 
f) vyjádření auditora podle § 20b, provedl-li takové ověření. 
 
	(2) Ověřuje-li auditor účetní závěrku nebo konsolidovanou účetní závěrku účetní jednotky, která vyhotovuje výroční zprávu nebo konsolidovanou výroční zprávu, je povinen ověřit výroční zprávu nebo konsolidovanou výroční zprávu. 
 
	(3) Statutární auditor uvede ve zprávě auditora jméno podnikatele, adresu sídla, evidenční číslo, podpis a datum vyhotovení. 
 
	(4) Auditorská společnost ve zprávě auditora uvede název, adresu sídla, evidenční číslo a jména statutárních auditorů, kteří pro auditorskou společnost vyhotovili zprávu auditora, jejich evidenční čísla, jejich podpis a datum vyhotovení. 
 
	(5) Zprávu auditora projedná auditor s řídicím orgánem auditované účetní jednotky. Případné připomínky tohoto orgánu ke zprávě auditora je auditor povinen písemně vypořádat. 
 
	(6) Vydává-li auditor zprávu o ověření konsolidované účetní závěrky, ke které je přiložena účetní závěrka konsolidující účetní jednotky, mohou být zprávy auditora spojeny. 
 
§ 20a [Komentář WK] 

Spis auditora 

	(1) O průběhu auditorské činnosti vede auditor spis, který obsahuje informace podle auditorských standardů. 
 
	(2) Auditorská společnost nebo statutární auditor vykonávající auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet uchovává spis nejméně po dobu 10 let ode dne vyhotovení zprávy auditora. 
 
	(3) Právo nahlížet do spisu mají 
 
a) auditor skupiny podle § 19, 
 
b) výkonný výbor a prezident Komory pro účely výkonu činností uložených tímto zákonem, 
 
c) kárná komise Komory pro účely řízení podle § 26, 
 
d) dozorčí komise a kontroloři kvality pro účely kontroly kvality, 
 
e) členové Prezidia a jimi pověřené osoby pro účely § 37 odst. 2 nebo pro řešení krize podle zákona upravujícího ozdravné postupy a řešení krize na finančním trhu,, 
 
f) zaměstnanci České národní banky, je-li to potřebné pro výkon dohledu nad finančním trhem, 
 
g) soud, týká-li se občanskoprávní řízení činnosti auditora, 
 
h) orgány činné v trestním řízení, týká-li se trestní řízení činnosti auditora. 
 
§ 20b 

Další požadavky na ověření výroční zprávy a konsolidované výroční zprávy 

	Ověřuje-li auditor výroční zprávu nebo konsolidovanou výroční zprávu obchodní společnosti, auditor 
 
a) se také vyjádří, zda výroční zpráva nebo konsolidovaná výroční zpráva byla vypracována v souladu s právními předpisy, 
 
b) také uvede, zda na základě poznatků a povědomí o obchodním závodě, k nimž dospěl při provádění povinného auditu, výroční zpráva nebo konsolidovaná výroční zpráva neobsahuje významné věcné nesprávnosti; dospěje-li k názoru, že výroční zpráva nebo konsolidovaná výroční zpráva obsahuje významné věcné nesprávnosti, uvede jejich povahu. 
 
§ 21 [Komentář WK] 

Práva a povinnosti auditora 

	(1) Auditor je mimo jiných povinností stanovených tímto zákonem povinen 
 
a) dodržovat vnitřní předpisy Komory, 
 
b) nenařizovat změny a opravy údajů vykázaných účetní jednotkou, 
 
c) platit povinný příspěvek na činnost Komory ve výši stanovené vnitřním předpisem Komory a 
 
d) spolupracovat s Radou a poskytnout jí potřebnou součinnost při výkonu veřejného dohledu nad auditem. 
 
	(2) Účetní jednotka je povinna poskytnout auditorovi přiměřenou součinnost. Auditor je oprávněn požadovat, aby mu účetní jednotka poskytla veškeré jím požadované doklady a jiné písemnosti, které jsou nezbytné pro řádné provedení auditorské činnosti, dále informace a vysvětlení potřebná k řádnému provedení auditorské činnosti. Auditor a jím pověřené osoby jsou oprávněni být přítomni při inventarizaci majetku a závazků účetní jednotky, popřípadě si auditor může v odůvodněném případě vyžádat provedení mimořádné inventarizace. Auditor je oprávněn vyžádat si písemné pověření k přístupu k informacím vedeným o účetní jednotce u bank, dlužníků a věřitelů. Účetní jednotka je povinna požadavkům auditora vyhovět. Auditor je oprávněn požadovat odměnu za auditorskou činnost. 
 
	(3) Zjistí-li auditor při provádění auditorské činnosti v účetní jednotce, jejíž činnost podléhá podle jiných právních předpisů státnímu dozoru nebo dohledu České národní banky, skutečnosti, které 
 
a) nasvědčují tomu, že došlo k porušení jiných právních předpisů upravujících podmínky její činnosti, 
 
b) mají zásadní negativní vliv na její hospodaření, 
 
c) mohou ohrozit její časově neomezené trvání, nebo 
 
d) mohou vést k vyjádření výroku s výhradami, zápornému výroku nebo odmítnutí vyjádření výroku podle § 20 odst. 1 písm. c), 
	je povinen neprodleně písemně informovat příslušný orgán státního dozoru nebo Českou národní banku, pokud jde o účetní jednotku, nad kterou vykonává dohled. 
 
	(4) Povinnost podle odstavce 3 má též auditor, zjistí-li skutečnosti uvedené v odstavci 3 v účetní jednotce, ve vztahu k níž účetní jednotka uvedená v odstavci 3 disponuje 20 % nebo více hlasovacích práv nebo má obchodní podíl ve výši 20 % nebo více základního kapitálu nebo pokud jde o ovládající nebo ovládanou osobu. 
 
	(5) Zjistí-li auditor při provádění auditorské činnosti v účetní jednotce skutečnosti uvedené v odstavci 3 nebo skutečnosti, o kterých se lze důvodně domnívat, že mohou naplnit skutkovou podstatu hospodářského trestného činu, trestných činů úplatkářství nebo trestných činů proti majetku, je povinen neprodleně písemně informovat řídicí a kontrolní orgán účetní jednotky nebo zastupitelstvo územního samosprávného celku nebo městské části hlavního města Prahy v případě, kdy účetní jednotkou je územní samosprávný celek nebo městská část hlavního města Prahy. 
 
	(6) Auditor je povinen pro potřeby výkonu dohledu poskytnout České národní bance na základě její žádosti informace a vysvětlení týkající se průběhu povinného auditu a poznatky získané na základě povinného auditu prováděného v účetní jednotce, která podléhá dohledu České národní banky. 
 
	(7) Auditorská společnost je povinna určit jednoho nebo více statutárních auditorů, kteří jsou osobou odpovědnou za provedení povinného auditu pro auditorskou společnost, a to u každé účetní jednotky nebo skupiny, u které provádí povinný audit. 
 
	(8) Statutární auditor vykonávající auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet nebo auditorská společnost jsou povinni provést taková opatření, která po nich lze spravedlivě požadovat, k 
 
a) zamezení porušování povinností podle § 25 odst. 1 statutárním auditorem, který pro ně vykonává auditorskou činnost, nebo 
 
b) odvrácení následků porušení těchto povinností statutárním auditorem, který pro ně vykonává auditorskou činnost. 
 
§ 22 [Komentář WK] 

Pojištění odpovědnosti za škodu 

	Auditorská společnost a statutární auditor vykonávající auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet musejí být pojištěni pro případ odpovědnosti za škodu způsobenou v souvislosti s prováděním auditorské činnosti tak, aby výše pojistných částek byla úměrná možným škodám, které lze v rozumné míře předpokládat. 
 
§ 23 [Komentář WK] 

Omezení podnikání auditora 

	(1) S výjimkou auditorské činnosti auditor nesmí vykonávat další výdělečnou činnost mající znaky podnikání, nestanoví-li tento zákon jinak. 
 
	(2) Překážkou provádění auditorské činnosti auditorem není 
 
a) správa vlastního majetku, 
 
b) vědecká, pedagogická, publicistická, literární nebo umělecká činnost, 
 
c) vedení účetnictví nebo provozování poradenské a organizační činnosti podle jiného právního předpisu, 
 
d) daňové poradenství podle jiného právního předpisu, 
 
e) výkon funkce insolvenčního správce, hostujícího insolvenčního správce, zástupce insolvenčního správce, odděleného insolvenčního správce, zvláštního insolvenčního správce nebo likvidátora podle jiných právních předpisů, 
 
f) činnost znalce, 
 
g) činnost mediátora. 
 
§ 24 [Komentář WK] 

Systém kontroly kvality 

	(1) Auditor podléhá systému kontroly kvality, jehož účelem je především kontrolovat, zda auditor postupuje při provádění auditorské činnosti podle tohoto zákona, zejména pak v souladu s auditorskými standardy podle § 18, etickým kodexem podle § 13 a vnitřními předpisy Komory. 
 
	(2) Systém kontroly kvality organizuje a řídí Komora v souladu s dozorčím řádem, plánem kontroly kvality a doporučeními vydanými Radou podle § 38 odst. 2 písm. h). 
 
	(3) Systém kontroly kvality musí splňovat tato kritéria: 
 
a) je nezávislý na kontrolovaném auditorovi, 
 
b) podléhá veřejnému dohledu podle hlavy VI, 
 
c) jeho financování je bezpečné a nesmí být negativně ovlivňováno ze strany auditorů, 
 
d) kontrolu kvality provádí kontrolor kvality, 
 
e) kontrola kvality se u auditora provádí nejméně jednou za 6 let, 
 
f) kontrola kvality se u auditora, který provádí povinný audit u subjektu veřejného zájmu, provádí nejméně jednou za 3 roky. 
 
	(4) Komora přijme dozorčí řád, který je vnitřním předpisem Komory a který zároveň stanoví podmínky organizačního a personálního zajištění systému kontroly kvality, podrobnosti provádění kontroly kvality kontrolory kvality a postup projednávání zpráv o kontrole kvality. 
 
	(5) Rada schvaluje plán kontroly kvality, který předkládá Komora nejméně jednou v každém kalendářním pololetí. Plán kontroly kvality obsahuje jméno auditora, u něhož je kontrola kvality plánována, jméno kontrolora kvality pověřeného provedením kontroly kvality, termín provedení kontroly kvality a prohlášení kontrolora kvality o splnění požadavků stanovených v § 24b odst. 1. 
 
	(6) Jednou ročně vydává Komora souhrnnou zprávu o kontrole kvality, v níž uvádí podstatná zjištění, zejména opakované nedostatky vnitřních systémů řízení kvality u auditorů, které vyplývají z provedených kontrol kvality. Zprávu Komora doručuje Radě a zároveň ji zveřejní na internetových stránkách Komory. 
 
§ 24a [Komentář WK] 

Kontrolor kvality 

	(1) Kontrolorem kvality může být pouze fyzická osoba, která 
 
a) získala vysokoškolské vzdělání nejméně v rámci akreditovaného bakalářského studijního programu nebo dokončila studium, které je uznané příslušným členským státem za součást jeho vysokoškolského systému a jehož dokončení mu poskytuje vysokoškolskou kvalifikaci, 
 
b) má nejméně tříleté praktické zkušenosti v oblasti účetnictví nebo povinného auditu a 
 
c) absolvovala školení kontroly kvality určené Komorou. 
 
	(2) Pro účely společné kontroly kvality podle § 24c se kontrolorem kvality rozumí též osoba pověřená příslušným orgánem třetí země k účasti na společné kontrole kvality. 
 
	(3) Před provedením kontroly kvality prokáže kontrolor kvality Komoře čestným prohlášením splnění požadavků stanovených v § 24b odst. 1. 
 
§ 24b [Komentář WK] 

Kontrola kvality 

	(1) Kontrola kvality nesmí být provedena kontrolorem kvality, pokud 
 
a) je s kontrolovaným auditorem ve střetu zájmů, 
 
b) je s kontrolovaným auditorem v obchodním, pracovněprávním nebo jiném vztahu, 
 
c) je členem řídicího, kontrolního nebo nejvyššího orgánu kontrolovaného auditora, nebo 
 
d) neuplynuly alespoň 2 roky ode dne, kdy přestal být s kontrolovaným auditorem ve vztahu podle písmen b) a c). 
 
	(2) Termín kontroly kvality stanoví Komora a oznámí jej auditorovi nejméně 30 dnů přede dnem jejího zahájení. Ode dne oznámení termínu kontroly kvality do dne, kdy je tato kontrola ukončena, nemůže auditor a jeho klíčový auditorský partner požádat o ukončení výkonu auditorské činnosti podle § 7b odst. 1. 
 
	(3) Při kontrole kvality kontrolor kvality prověřuje i vybrané spisy auditora a posuzuje zejména, zda auditor postupuje v souladu s auditorskými standardy podle § 18, požadavky na nezávislost, množství a kvalitu vynaložených zdrojů včetně dodržení požadavků na průběžné vzdělávání, výši auditorských odměn a vnitřní systém řízení kvality u auditora. 
 
	(4) Auditor předloží kontrolorovi kvality seznam auditovaných osob a na požádání zpřístupní spisy a další související dokumentaci nutnou k provedení kontroly kvality, které si kontrolor kvality vyžádá, a poskytne mu potřebnou součinnost. 
 
	(5) O kontrole kvality vyhotoví kontrolor kvality zprávu, ve které uvede zjištěné nedostatky, a tuto zprávu s auditorem projedná. Ve zprávě o kontrole kvality uvede kontrolor kvality i případná doporučení ke zjištěním z kontroly kvality a lhůtu pro jejich uskutečnění, která nesmí být delší než 12 měsíců. Zprávu o kontrole kvality předává kontrolor kvality Komoře, která uchová zprávu o kontrole kvality nejméně po dobu 7 let ode dne ukončení kontroly kvality. 
 
	(6) Auditor je povinen uskutečnit doporučení uvedená ve zprávě o kontrole kvality ve stanovené lhůtě. 
 
§ 24c [Komentář WK] 

Společná kontrola kvality 

	Za podmínek stanovených pracovními ujednáními podle § 49 odst. 1 písm. d) může Rada umožnit provedení společné kontroly kvality za účasti osob pověřených dotyčnými příslušnými orgány třetí země. Společná kontrola kvality probíhá pod vedením Rady. Rada stanoví termín provedení a rozsah společné kontroly kvality v souladu s pracovními ujednáními. 
 
HLAVA III 

KÁRNÁ A JINÁ OPATŘENÍ A KÁRNÁ A JINÁ ŘÍZENÍ 

§ 25 [Komentář WK] 

Kárná a jiná opatření 

	(1) Za zaviněné porušení povinnosti stanovené tímto zákonem, jiným právním předpisem upravujícím výkon auditorské činnosti, etickým kodexem, vnitřními předpisy Komory nebo auditorskými standardy podle § 18 (dále jen „kárné provinění“) může Komora statutárnímu auditorovi uložit některé z těchto opatření 
 
a) napomenutí, 
 
b) veřejné napomenutí, 
 
c) pokuta do výše 1 000 000 Kč, 
 
d) zákaz výkonu auditorské činnosti na dobu nejdéle 5 let, 
 
e) trvalý zákaz výkonu auditorské činnosti. 
 
	(2) Opatření podle odstavce 1 písm. c) lze uložit současně s opatřením podle odstavce 1 písm. d) nebo e). 
 
	(3) Za porušení povinnosti stanovené v § 21 odst. 8 může Komora auditorské společnosti uložit opatření podle odstavce 1 s tím, že pokuta podle odstavce 1 písm. c) se uloží až do výše 5 000 000 Kč. 
 
	(4) Za porušení povinnosti stanovené v § 21 odst. 8 může Komora statutárnímu auditorovi vykonávajícímu auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet uložit opatření podle odstavce 1. 
 
	(5) Za porušení povinnosti stanovené tímto zákonem, jiným právním předpisem upravujícím výkon auditorské činnosti, etickým kodexem, vnitřními předpisy Komory nebo auditorskými standardy podle § 18 učiněném při činnosti auditorské společnosti, které není kárným proviněním statutárního auditora, uloží Komora této auditorské společnosti opatření podle odstavce 1 s tím, že pokuta podle odstavce 1 písm. c) se uloží až do výše 5 000 000 Kč. 
 
	(6) Je-li opatření ukládáno za jednání učiněné v souvislosti s prováděním povinného auditu subjektu veřejného zájmu, lze statutárnímu auditorovi uložit pokutu do výše 2 000 000 Kč a auditorské společnosti se pokuta uloží až do výše 10 000 000 Kč. 
 
	(7) Řízení lze zahájit ve lhůtě jednoho roku ode dne, kdy se příslušný orgán dozvěděl o existenci důvodu pro zahájení řízení, nejpozději však do 6 let ode dne, kdy k porušení povinnosti auditorem došlo; v případě zániku oprávnění k výkonu auditorské činnosti tato lhůta neběží. 
 
	(8) Při ukládání opatření se přihlíží k závažnosti protiprávního jednání, způsobu jeho spáchání, jeho následkům, a okolnostem, za nichž bylo spácháno. 
 
	(9) Jedná-li se o méně závažné porušení povinnosti, lze od uložení opatření upustit, pokud je možno samotné projednání takového porušení povinnosti považovat za dostačující. 
 
	(10) Rozhodnutí o uložení opatření veřejného napomenutí vykoná Komora uveřejněním. Toto rozhodnutí je vykonáno dnem, kdy bylo uveřejněno. Obsah a formu veřejného napomenutí a způsob uveřejnění určí kárná komise tímto rozhodnutím. 
 
	(11) Výnos z uložených pokut je příjmem Komory. 
 
§ 25a [Komentář WK] 

Zavinění

	(1) Za zaviněné kárné provinění se považuje kárné provinění spáchané úmyslně nebo z nedbalosti. 
 
	(2) Kárné provinění je spácháno úmyslně, jestliže statutární auditor 
 
a) chtěl svým jednáním porušit nebo ohrozit zájem chráněný tímto zákonem, jiným právním předpisem upravujícím výkon auditorské činnosti, etickým kodexem, vnitřními předpisy Komory nebo auditorskými standardy podle § 18, nebo 
 
b) věděl, že svým jednáním může porušit nebo ohrozit zájem chráněný tímto zákonem, jiným právním předpisem upravujícím výkon auditorské činnosti, etickým kodexem, vnitřními předpisy Komory nebo auditorskými standardy podle § 18 a pro případ, že jej poruší nebo ohrozí, byl s tím srozuměn. 
 
	(3) Kárné provinění je spácháno z nedbalosti, jestliže statutární auditor 
 
a) věděl, že svým jednáním může porušit nebo ohrozit zájem chráněný tímto zákonem, jiným právním předpisem upravujícím výkon auditorské činnosti, etickým kodexem, vnitřními předpisy Komory nebo auditorskými standardy podle § 18, ale bez přiměřených důvodů spoléhal na to, že tento zájem neporuší nebo neohrozí, nebo 
 
b) nevěděl, že svým jednáním může porušit nebo ohrozit zájem chráněný tímto zákonem, jiným právním předpisem upravujícím výkon auditorské činnosti, etickým kodexem, vnitřními předpisy Komory nebo auditorskými standardy podle § 18, ač to vzhledem k okolnostem a svým osobním poměrům vědět měl a mohl. 
 
	(4) Jednáním se rozumí i opomenutí takového konání, k němuž byl statutární auditor podle okolností a svých osobních poměrů povinen. 
 
§ 26 [Komentář WK] 

Kárná a jiná řízení 

	(1) O uložení opatření podle § 25 rozhoduje kárná komise Komory v řízení zahájeném z moci úřední nebo na návrh ministra financí, dozorčí komise, člena Prezidia, orgánu státního dozoru nebo České národní banky. 
 
	(2) Návrh musí obsahovat jméno auditora, proti němuž návrh směřuje, popis skutku, pro který se navrhuje zahájení řízení, označení důkazů, o které se návrh opírá, a návrh na uložení konkrétního opatření. K návrhu se připojí důkazy, které má navrhovatel k dispozici. Kárná komise není návrhem na uložení opatření vázána. 
 
	(3) Účastníky řízení zahájeného na návrh jsou navrhovatel a auditor, proti němuž návrh směřuje. 
 
	(4) Rozhodnutí o uložení opatření podle § 25 podepisuje předseda kárné komise Komory. Podrobnosti týkající se postupu při ukládání opatření uvedených v § 25 upravuje kárný řád, který je vnitřním předpisem Komory. 
 
	(5) Rozhodnutí o uložení opatření se doručuje též osobě, která podala návrh na jeho uložení. 
 
	(6) Vyslovila-li kárná komise Komory v rozhodnutí, kterým se řízení končí, že auditor porušil povinnost stanovenou tímto zákonem, jiným právním předpisem upravujícím výkon auditorské činnosti, etickým kodexem, vnitřními předpisy Komory nebo auditorskými standardy podle § 18, uloží současně v rozhodnutí auditorovi náhradu nákladů řízení, které nese Komora. Náklady řízení stanoví kárný řád, a to částkou, která nesmí být vyšší než 6 000 Kč. 
 
	(7) O zahájení řízení a jeho výsledku kárná komise Komory informuje dozorčí komisi a Radu. 
 
§ 27 [Komentář WK] 

Zahlazení kárného a jiného opatření 

	(1) Komora zahladí opatření, uplynula-li 
 
a) ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o uložení opatření napomenutí doba 1 roku, 
 
b) ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o uložení opatření veřejného napomenutí nebo od zaplacení pokuty doba 2 let, 
 
c) ode dne, kterým skončilo opatření zákazu auditorské činnosti, doba 4 let. 
 
	(2) Bylo-li opatření zahlazeno, nelze na auditora pohlížet, jako by se dopustil provinění. 
 
	(3) Zahlazené opatření nesmí být zveřejňováno v rejstříku. 
 
HLAVA IV 

ASISTENT AUDITORA 

§ 28 [Komentář WK] 

Asistent auditora 

	(1) Asistentem auditora se rozumí fyzická osoba zapsaná v rejstříku. 
 
	(2) Komora zapíše na žádost do rejstříku fyzickou osobu, která 
 
a) je plně svéprávná, 
 
b) je bezúhonná, 
 
c) získala vzdělání, které je potřebné pro přijetí na vysokou školu, nebo rovnocenné vzdělání20) a 
 
d) vykonává odbornou praxi u auditora. 
 
	(3) Pro doložení bezúhonnosti se použije § 4 odst. 4 a 5 obdobně. 
 
	(4) Komora vyškrtne z rejstříku asistenta auditora, pokud 
 
a) o to písemně požádal, a to nejpozději do 30 dnů ode dne, kdy byla Komoře doručena žádost, není-li v žádosti uveden den pozdější, 
 
b) zemřel nebo byl prohlášen za mrtvého, a to ke dni, kdy se o této skutečnosti dozvěděla, 
 
c) se stal statutárním auditorem, a to ke dni zápisu do rejstříku, nebo 
 
d) přestal splňovat některou z podmínek uvedených v odstavci 2, a to ke dni, kdy se o této skutečnosti dozvěděla. 
 
§ 29 [Komentář WK] 

Odborná praxe asistenta auditora 

	(1) Za odbornou praxi se považuje účast na provádění auditorské činnosti, zejména povinného auditu, za účelem získání dostatečných teoretických a praktických znalostí a osvojení si zkušeností potřebných k provádění auditorské činnosti. 
 
	(2) Odborná praxe musí probíhat u auditora, který je oprávněn k provádění auditorské činnosti v některém členském státě a splňuje tyto podmínky: 
 
a) aktivně vykonává auditorskou činnost, včetně povinného auditu, v některém členském státě, 
 
b) má praxi při provádění auditorské činnosti delší než 3 roky a 
 
c) nebylo mu uloženo opatření podle § 25 odst. 1 písm. d) nebo obdobné opatření v jiném členském státě, které není k datu zahájení praxe u této osoby zahlazeno, a nemá v této době ani pozastaven výkon auditorské činnosti. 
 
§ 30 [Komentář WK] 

zrušen

HLAVA V 

KOMORA A JEJÍ ORGÁNY 

§ 31 [Komentář WK] 

Komora

	(1) Komora je samosprávnou organizací všech auditorů. Komora má sídlo v Praze. Komora je právnickou osobou. 
 
	(2) Komora 
 
a) zajišťuje podmínky pro organizaci, řízení a provoz systému kontroly kvality podle § 24, 
 
b) kontroluje, zda jsou auditory a asistenty auditora dodržována ustanovení tohoto zákona, 
 
c) po projednání s Radou vydává vnitřní předpisy Komory, etický kodex a auditorské standardy s výjimkou auditorských standardů upravených právem Evropské unie podle § 18, 
 
d) vede rejstřík podle tohoto zákona, 
 
e) vytváří předpoklady pro průběžné udržování a zvyšování odborné úrovně statutárních auditorů, 
 
f) vytváří předpoklady pro přípravu asistentů auditora ke složení auditorské zkoušky, 
 
g) rozhoduje o podaných přihláškách k auditorským zkouškám, dílčím auditorským zkouškám a rozdílovým zkouškám a zajišťuje provádění auditorských a dílčích auditorských zkoušek a rozdílových zkoušek, 
 
h) neprodleně informuje Radu v případech, kdy kontaktuje příslušný orgán jiného členského státu nebo je takovým orgánem kontaktována ve smyslu spolupráce podle § 41 a 49, 
 
i) sdělí na požádání České národní bance výsledek kontroly kvality u auditora, který provádí povinný audit účetní jednotky, jež podléhá dohledu České národní banky, 
 
j) ve zvlášť odůvodněných případech zprošťuje auditora mlčenlivosti podle § 15 odst. 2; o takovém zproštění mlčenlivosti Komora informuje účetní jednotku, 
 
k) vykonává další činnosti vymezené jí tímto zákonem. 
 
	(3) Komora poskytne Radě na její žádost 
 
a) kopie dokumentů a veškeré informace, které jsou nezbytné pro posouzení konkrétního případu souvisejícího s veřejným dohledem podle hlavy VI tohoto zákona nebo v případě, kdy Rada plní funkci odvolacího orgánu, 
 
b) zprávy o kontrole kvality. 
 
	(4) Komora je povinna zohlednit doporučení Rady podle § 38 odst. 2 písm. h) a spolupracovat s Radou a poskytnout jí potřebnou součinnost ve všech otázkách týkajících se veřejného dohledu a spolupráce Rady s příslušnými orgány v ostatních členských státech a třetích zemí podle § 37, hlavy VII a hlavy IX, pokud je o to Radou požádána. 
 
	(5) V rozsahu nutném k provedení opatření vydaného orgány Evropské unie k provedení § 14, 20 a 24 Komora vydá vnitřní předpis. 
 
§ 32 [Komentář WK] 

Orgány Komory 

	(1) Orgány Komory jsou 
 
a) sněm, 
 
b) výkonný výbor a prezident Komory, 
 
c) dozorčí komise, 
 
d) kárná komise. 
 
	(2) Do orgánu Komory, s výjimkou sněmu, může být zvolen statutární auditor, který nemá v době konání voleb pozastaven výkon auditorské činnosti. Funkční období člena orgánu Komory nesmí přesáhnout dobu 4 let. Opětovná volba je možná, přičemž člen orgánu Komory může setrvat v jednom a tomtéž orgánu Komory nejdéle po dvě po sobě jdoucí funkční období. Podrobnosti o způsobu volby a odvolání členů orgánů Komory stanoví vnitřní předpis Komory. Funkce v orgánech Komory jsou čestné; za jejich výkon přísluší členovi orgánu Komory náhrada výdělku ušlého v souvislosti s výkonem funkce a náhrada výdajů spojených s výkonem funkce. 
 
	(3) Podrobnosti organizace Komory a jejích orgánů a způsobu schvalování a publikaci vnitřních předpisů Komory stanoví statut Komory. 
 
	(4) Výkon funkce člena orgánu uvedeného v odstavci 1 písm. b) až d) končí 
 
a) uplynutím jeho funkčního období, 
 
b) odvoláním, 
 
c) vzdáním se funkce, 
 
d) smrtí nebo prohlášením za mrtvého, 
 
e) zákazem nebo trvalým zákazem výkonu auditorské činnosti. 
 
§ 33 [Komentář WK] 

Sněm

	(1) Nejvyšším orgánem Komory je sněm. Právo účastnit se sněmu mají všichni statutární auditoři zapsaní v rejstříku. Sněm svolává nejméně jednou za dva roky výkonný výbor Komory, a to ve lhůtách a způsobem stanoveným vnitřním předpisem Komory. Výkonný výbor Komory svolá sněm kdykoli, požádá-li o to písemně v průběhu 60 po sobě jdoucích dní alespoň třetina statutárních auditorů nebo požádá-li o to dozorčí komise; výkonný výbor je povinen svolat v těchto případech sněm tak, aby se uskutečnil nejpozději do 3 měsíců ode dne svolání. 
 
	(2) Jednání sněmu se řídí jednacím řádem, který je vnitřním předpisem Komory. Sněmu přísluší 
 
a) volit a odvolávat ze statutárních auditorů přímou a tajnou volbou členy orgánů Komory a jejich náhradníky, 
 
b) schvalovat statut Komory, vnitřní předpisy Komory nebo jejich změny, 
 
c) schvalovat etický kodex a auditorské standardy, s výjimkou auditorských standardů upravených právem Evropské unie, 
 
d) rozhodovat o výši povinného příspěvku statutárních auditorů a auditorských společností na činnost Komory, 
 
e) rozhodovat o výši poplatku za přihlášku k dílčí auditorské zkoušce a části rozdílové zkoušky, 
 
f) projednávat a schvalovat zprávu o činnosti výkonného výboru, dozorčí komise a kárné komise vždy za předchozí dva roky, 
 
g) schvalovat účetní závěrku Komory, přičemž v době mezi dvěma sněmy konanými podle odstavce 1 je účetní závěrka schvalována výkonným výborem a předkládána na vědomí sněmu; účetní závěrku Komora zveřejní na svých internetových stránkách, 
 
h) volit auditora ověřujícího účetní závěrku Komory, 
 
i) provádět další činnosti stanovené ve statutu Komory. 
 
	(3) Komora předloží Radě vnitřní předpisy Komory, etický kodex a auditorské standardy do 30 dnů ode dne jejich schválení sněmem. 
 
§ 34 [Komentář WK] 

Výkonný výbor 

	(1) Výkonný výbor je výkonným orgánem Komory. V čele výkonného výboru stojí prezident Komory, který je statutárním orgánem Komory. 
 
	(2) Výkonný výbor má 14 členů a 6 náhradníků. Klesne-li počet členů výkonného výboru pod stanovený počet, jsou doplněni z řad náhradníků. Způsob volby náhradníků a postup při doplňování počtu členů výkonného výboru stanoví statut Komory. 
 
	(3) Výkonný výbor vykonává činnosti, které jsou 
 
a) stanoveny tímto zákonem Komoře a nepřísluší zároveň jiným orgánům Komory, 
 
b) určeny statutem Komory a 
 
c) na něj delegovány usnesením sněmu. 
 
	(4) Vyžadují-li předpisy Evropské unie nebo změna auditorských standardů upravených právem Evropské unie změnu předpisu podle § 33 odst. 2 písm. c), připravuje a schvaluje výkonný výbor změnu tohoto předpisu, která je účinná dnem zveřejnění způsobem podle § 18. Tuto změnu předpisu schvaluje sněm na svém nejbližším jednání. 
 
	(5) Výkonný výbor se schází zpravidla jednou za dva měsíce; svolává jej prezident Komory. 
 
	(6) Výkonný výbor volí a odvolává ze svých členů prezidenta Komory a viceprezidenty Komory. V případě, že prezident Komory nemůže dočasně vykonávat funkci, může písemně pověřit některého z viceprezidentů Komory výkonem své funkce. 
 
§ 35 [Komentář WK] 

Dozorčí komise 

	(1) Dozorčí komise je kontrolním orgánem Komory. Počet členů a náhradníků dozorčí komise stanoví statut Komory. Dozorčí komise organizuje a řídí systém kontroly kvality auditu, kontroluje dodržování tohoto zákona, plnění usnesení sněmu, dodržování jiného právního předpisu o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu a dodržování vnitřních předpisů Komory všemi statutárními auditory, auditorskými společnostmi, asistenty auditora a orgány Komory. 
 
	(2) Dozorčí komise se při své činnosti řídí dozorčím řádem. 
 
	(3) Dozorčí komise informuje nejméně jednou za šest měsíců Komoru a Radu o výsledcích své činnosti. 
 
§ 36 [Komentář WK] 

Kárná komise 

	(1) Kárná komise vykonává působnost stanovenou tímto zákonem. Počet členů a náhradníků kárné komise stanoví statut Komory. 
 
	(2) Kárná komise se při své činnosti řídí kárným řádem. 
 
HLAVA VI 

VEŘEJNÝ DOHLED 

§ 37 [Komentář WK] 

Rada a její působnost 

	(1) Zřizuje se Rada pro veřejný dohled nad auditem. Rada je právnickou osobou. Sídlem Rady je Praha. 
 
	(2) Rada 
 
a) vykonává veřejný dohled nad výkonem auditorské činnosti a činností Komory v rozsahu stanoveném tímto zákonem, 
 
b) vykonává působnost v oblasti veřejné správy ve věcech podle hlavy X, 
 
c) rozhoduje o právech, právem chráněných zájmech a povinnostech právnických a fyzických osob, pokud tak stanoví tento zákon. 
 
	(3) Rada při výkonu veřejného dohledu dbá na ochranu veřejného zájmu. 
 
	(4) Činnost Rady je financována z příjmů z pokut uložených podle § 49a odst. 3 a § 49b odst. 2 a v případě nedostatku zdrojů dotací ze státního rozpočtu. 
 
§ 38 [Komentář WK] 

Činnost Rady 

	(1) Výkonem veřejného dohledu podle § 37 odst. 2 se rozumí dohled nad 
 
a) kontrolou dodržování ustanovení tohoto zákona, auditorských standardů, etického kodexu a vnitřních předpisů Komory auditory a orgány Komory, 
 
b) organizací, řízením a provozováním systému kontroly kvality auditorské činnosti prováděného Komorou, 
 
c) organizací a provozováním systému průběžného vzdělávání statutárních auditorů prováděného Komorou, 
 
d) uplatňováním kárných a jiných opatření podle tohoto zákona Komorou při řízeních proti auditorům, případně osobám registrovaným podle § 47 odst. 2 až 4. 
 
	(2) Rada 
 
a) spolupracuje s Ministerstvem financí na přípravě právních předpisů souvisejících s povinným auditem, 
 
b) spolupracuje s orgány veřejného dohledu nad auditory ostatních členských států a třetích zemí za podmínek stanovených tímto zákonem, 
 
c) spolupracuje s Českou národní bankou ve věci dohledu nad auditory provádějícími auditorskou činnost osobám podléhajícím dohledu České národní banky, 
 
d) plní funkci odvolacího orgánu v případech stanovených tímto nebo jiným zákonem21), 
 
e) schvaluje 
1. statut Rady, 
2. plán činnosti Rady, 
3. návrh rozpočtu Rady, 
4. jednací řád Rady, organizační, spisový a podpisový řád Rady, 
5. zprávu o veřejném dohledu nad auditem podle odstavce 3, 
 
f) projednává s Komorou návrhy změn vnitřních předpisů nebo návrhy vnitřních předpisů Komory před procesem jejich schvalování sněmem nebo výkonným výborem; členové Rady mají právo účastnit se bez hlasovacího práva sněmu Komory nebo zasedání jejích orgánů, 
 
g) podává Komoře návrh na zrušení nebo změnu vnitřního předpisu Komory nebo jeho části, pokud jsou v rozporu s tímto zákonem nebo jiným právním předpisem; nevyhoví-li Komora tomuto návrhu ve lhůtě stanovené Radou, může podat návrh na zrušení vnitřního předpisu Komory nebo jeho části soudem, 
 
h) vydává doporučení k systému kontroly kvality a pro účely výkonu veřejného dohledu, 
 
i) je oprávněna nařídit Komoře provedení kontroly kvality u auditora, 
 
j) dohlíží na provádění kontroly kvality podle § 24b prostřednictvím Radou pověřeného člena nebo jiné pověřené osoby a navrhuje opatření k nápravě, 
 
k) je oprávněna provést pro účely veřejného dohledu vlastní šetření u auditora nebo u Komory, 
 
l) je odvolacím správním orgánem v řízení o odvolání proti rozhodnutí Komory, 
 
m) provádí další činnosti, které jí stanoví tento zákon a jsou nezbytné k řádnému provádění veřejného dohledu nad auditem. 
 
	(3) Rada vydá každoročně, nejpozději do 30. června, zprávu o veřejném dohledu nad auditem České republice za předcházející kalendářní rok. 
 
§ 38a [Komentář WK] 

Orgány Rady 

	(1) Orgány Rady jsou 
 
a) Prezidium, 
 
b) Prezident Rady, 
 
c) disciplinární výbor. 
 
	(2) Rada může zřizovat poradní orgány. 
 
	(3) Podrobnosti o činnosti, vnitřní organizaci Rady, jejích orgánů a jejího sekretariátu stanoví statut Rady. 
 
§ 39 [Komentář WK] 

Prezidium

	(1) Výkonným orgánem Rady je Prezidium, které vykonává činnosti stanovené tímto zákonem Radě. Prezidium může výkonem činností podle § 38 odst. 2 písm. a) až d) a f) a g) pověřitprezidenta Rady. 
 
	(2) Prezidium sestává 
 
a) z 5 členů, kteří jsou osobami mimo profesi, a 
 
b) 1 člena, který je statutárním auditorem. 
 
	(3) Prezidium jmenuje a odvolává ministr financí po dohodě s Českou národní bankou. 
 
	(4) Prezidium volí a odvolává ze svých členů podle odstavce 2 písm. a) prezidenta Rady při ustavujícím zasedání Rady a dále vždy při jmenování více jak jednoho nového člena Prezidia, nebo pokud prezidentovi Rady výkon funkce člena Prezidia skončí. 
 
	(5) Prezident Rady je statutárním orgánem Rady. Prezidenta Rady v jeho nepřítomnosti zastupuje jím pověřený člen Prezidia. 
 
	(6) Funkční období členů Prezidia je 6 let. Každé 2 roky jsou jmenováni dva členové Prezidia. 
 
	(7) Členem Prezidia může být jmenován občan České republiky, který je uznávaným odborníkem a byl nebo je činný v oboru účetnictví, auditorské činnosti nebo v oborech s nimi souvisejících, nebo v oblasti práva a ekonomie. 
 
	(8) Členem Prezidia nemůže být jmenován ten, komu bylo Komorou uloženo kárné opatření podle § 25 odst. 1 písm. b) až e). 
 
	(9) Výkon funkce člena Prezidia končí 
 
a) uplynutím jeho funkčního období, 
 
b) odvoláním, 
 
c) vzdáním se funkce, 
 
d) smrtí nebo prohlášením za mrtvého, 
 
e) v případě člena Prezidia podle odstavce 2 písm. b) zákazem nebo trvalým zákazem výkonu auditorské činnosti. 
 
	(10) Člen Prezidia je odvolán z funkce, 
 
a) nevykonává-li svou funkci nebo neplní-li své povinnosti podle tohoto zákona po dobu delší než 9 měsíců, 
 
b) narušuje-li závažným způsobem důstojnost své funkce, anebo narušuje-li nezávislost a nestrannost Rady, 
 
c) pokud nabyl právní moci rozsudek, jímž je omezen ve svéprávnosti, 
 
d) pokud nabyl právní moci rozsudek, jímž byl odsouzen pro úmyslný trestný čin, nebo 
 
e) jestliže členu Prezidia podle odstavce 2 písm. b) bylo uloženo kárné opatření podle § 25 odst. 1 písm. b) až e). 
 
	(11) Členu Prezidia náleží za výkon jeho funkce odměna ve výši určené z platové základny platovým koeficientem 0,25 podle zákona o platu a dalších náležitostech spojených s výkonem funkce představitelů státní moci a některých státních orgánů a soudců. 
 
	(12) Prezidentu Rady náleží za výkon jeho funkce odměna ve výši určené z platové základny platovým koeficientem 0,35 podle zákona o platu a dalších náležitostech spojených s výkonem funkce představitelů státní moci a některých státních orgánů a soudců. 
 
	(13) Členové Prezidia mají právo na náhradu výdajů spojených s výkonem funkce. Náhradami výdajů spojených s výkonem funkce a vynakládaných při dodržení zásady hospodárnosti jsou peněžitá plnění poskytovaná za prokázané 
 
a) výdaje na dopravu vlastním vozidlem nebo nájemným dopravním prostředkem z místa trvalého pobytu do místa sídla Rady a při cestách spojených s výkonem funkce, 
 
b) výdaje na dopravu veřejnými hromadnými dopravními prostředky, s výjimkou letecké dopravy, při tuzemských cestách spojených s výkonem funkce, 
 
c) výdaje na dopravu při zahraničních cestách spojených s výkonem funkce, 
 
d) výdaje na stravování při tuzemských a zahraničních cestách spojených s výkonem funkce, 
 
e) výdaje na ubytování při tuzemských a zahraničních cestách spojených s výkonem funkce, 
 
f) výdaje na přechodné ubytování v místě sídla Rady, 
 
g) výdaje na odborné a administrativní práce, 
 
h) výdaje na odbornou literaturu. 
 
§ 39a [Komentář WK] 

Disciplinární výbor 

	(1) Disciplinární výbor má nejméně 3 členy. 
 
	(2) Členem disciplinárního výboru může být jmenován občan České republiky, který byl činný v oblasti auditu nebo je nebo byl činný v oboru účetnictví anebo v oborech s nimi souvisejícími nebo v oblasti práva a ekonomie. Členem disciplinárního výboru nemůže být jmenován člen Prezidia, statutární auditor nebo osoba, která je finančně nebo jiným způsobem propojena s auditorem. 
 
	(3) Členové disciplinárního výboru jsou jmenováni Prezidentem Rady na návrh Prezidia. Funkční období členů disciplinárního výboru, způsob jejich odvolání a odměňování stanoví statut Rady. 
 
	(4) Disciplinární výbor vykonává v prvním stupni působnost Rady v řízení o sankcích podle hlavy X. Odvolacím orgánem je Prezidium. 
 
	(5) Za výkon funkce člena disciplinárního výboru náleží členu orgánu pouze náhrada výdajů. 
 
§ 40 [Komentář WK] 

Zasedání Prezidia 

	(1) Prezidium zasedá podle potřeby, minimálně však jednou za 3 měsíce. Zasedání Prezidia svolává prezident Rady. Požádá-li písemně některý z členů Prezidia o svolání mimořádného zasedání, svolá prezident Rady toto zasedání nejpozději do 30 dnů ode dne doručení žádosti. 
 
	(2) Zasedání Prezidia je neveřejné, pokud statut Rady nestanoví jinak. 
 
	(3) Prezidium rozhoduje hlasováním. Každý člen Prezidia má jeden hlas. Rozhodnutí je přijato, pokud pro něj hlasovali alespoň 4 členové Prezidia, s výjimkou rozhodování podle § 37 odst. 2 písm. c); v tomto případě je rozhodnutí přijato nadpoloviční většinou přítomných členů Prezidia a v případě jejich rovnosti je rozhodný hlas prezidenta Rady. O hlasování se vede protokol, který podepisují všichni přítomní členové Prezidia, případně i osoba, která byla pověřena sepsáním protokolu. 
 
	(4) Organizační strukturu a další organizační podrobnosti Rady stanoví statut Rady. 
 
HLAVA VII 

SPOLUPRÁCE S PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY V OSTATNÍCH ČLENSKÝCH STÁTECH 

§ 41 [Komentář WK] 

Spolupráce s příslušnými orgány členských států 

	(1) Rada má povinnost vzájemně spolupracovat s příslušnými orgány členských států kdykoli je to pro účely provádění veřejného dohledu podle tohoto zákona nutné nebo žádoucí. Jedná se zejména o výměnu informací a spolupráci při šetřeních, která se týkají provádění povinných auditů. 
 
	(2) Povinnost zachovávat mlčenlivost se vztahuje na všechny osoby, které jsou nebo byly zaměstnány Radou. Informace, na které se vztahuje požadavek mlčenlivosti, nesmějí být sděleny žádné jiné osobě či orgánu, nestanoví-li tento nebo jiný právní předpis jinak. Tím není dotčena možnost výměny důvěrných informací mezi příslušnými orgány. Rada zajistí, aby se na takto vyměněné informace rovněž vztahovala povinnost zachovávat mlčenlivost. Rada může rovněž požádat příslušný orgán jiného členského státu, aby provedl šetření na svém území. Může také požádat, aby její vlastní zaměstnanci nebo jí vybrané osoby mohli v průběhu šetření doprovázet osoby příslušného orgánu tohoto jiného členského státu. Rada může umožnit osobám pověřeným příslušným orgánem jiného členského státu být přítomny šetření prováděného Radou. 
 
	(3) Rada může odmítnout provést šetření nebo odmítnout umožnit zaměstnancům nebo osobám vybraným příslušným orgánem jiného členského státu doprovázet své pracovníky, jak je uvedeno v odstavci 2, pokud 
 
a) může mít takové šetření nepříznivý vliv na svrchovanost, bezpečnost nebo veřejný pořádek České republiky, 
 
b) bylo již proti auditorovi zahájeno soudní řízení ve stejné věci, nebo 
 
c) Komora nebo Rada již u těchto osob v rámci kárného nebo jiného řízení v této věci rozhodly. 
 
§ 42 [Komentář WK] 

Výměna informací mezi příslušnými orgány 

	(1) Rada poskytne příslušným orgánům jiných členských států na požádání a bez zbytečného odkladu informace požadované pro účely uvedené v § 41 odst. 1. V případě potřeby přijme Rada, která takovou žádost obdrží, bez zbytečného odkladu nezbytná opatření, aby požadované informace získala. Na takto poskytnuté informace se vztahuje povinnost zachovávat mlčenlivost. 
 
	(2) Neposkytne-li Rada na základě žádosti požadované informace bez zbytečného odkladu, musí sdělit žadatelům důvody. 
 
	(3) Rada může odmítnout poskytnout informace, pokud 
 
a) by poskytnutí informací mohlo mít nepříznivý vliv na svrchovanost, bezpečnost nebo veřejný pořádek České republiky, 
 
b) bylo již ve stejné věci proti auditorům zahájeno soudní řízení, nebo 
 
c) o této věci pravomocně rozhodl soud. 
 
	(4) Aniž jsou dotčeny povinnosti Komory nebo Rady při správních nebo soudních řízeních, mohou použít informace, které získaly postupem podle § 41 odst. 1 od příslušných orgánů jiných členských států, pouze pro výkon svých pravomocí v oblasti působnosti tohoto zákona a v souvislosti se správním nebo soudním řízením, které se konkrétně týká výkonu těchto pravomocí. 
 
	(5) Pokud Rada nebo Komora dospějí k závěru, že na území jiného členského státu jsou nebo byly prováděny činnosti v rozporu s ustanovením směrnice 1), oznámí tento závěr co nejpřesněji příslušnému orgánu nebo orgánům tohoto jiného členského státu. Komora navíc zašle oznámení Radě. 
 
	(6) Pokud Rada nebo Komora obdrží informace podle odstavce 5, jsou povinny navzájem se o takové skutečnosti informovat. Rada rozhodne o přijetí vhodného opatření. O výsledku, případně podstatném prozatímním vývoji, uvědomí Rada oznamující příslušný orgán jiného členského státu. 
 
HLAVA VIII 

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO POVINNÝ AUDIT SUBJEKTŮ VEŘEJNÉHO ZÁJMU 

§ 43 [Komentář WK] 

Zpráva o průhlednosti 

	(1) Auditor provádějící povinný audit subjektu veřejného zájmu má povinnost zveřejnit na svých internetových stránkách do 3 měsíců po skončení svého účetního období výroční zprávu o průhlednosti, která obsahuje tyto údaje: 
 
a) informaci o právní formě a vlastnících auditorské společnosti, 
 
b) popis sítě, pokud do ní auditorská společnost patří, a právní a strukturální postavení této auditorské společnosti v síti, 
 
c) popis struktury řízení auditorské společnosti, 
 
d) popis vnitřního systému řízení kvality auditora, případně prohlášení statutárního orgánu auditorské společnosti o účinnosti jeho fungování, 
 
e) údaj o tom, kdy byla u auditora provedena poslední kontrola kvality podle § 24b, 
 
f) seznam subjektů veřejného zájmu, u kterých auditor zahájil, provádí nebo již ukončil provádění povinného auditu v účetním období zahrnutém ve zprávě o průhlednosti, 
 
g) vyjádření o nezávislosti činnosti auditorské společnosti, které rovněž potvrdí, že byl proveden vnitřní přezkum dodržování nezávislosti, 
 
h) vyjádření o přístupu, který auditorská společnost sleduje v oblasti průběžného vzdělávání statutárních auditorů podle § 9, 
 
i) finanční informace vypovídající o postavení auditorské společnosti na trhu, jako je celkový obrat rozdělený na odměny za povinný audit účetních závěrek a konsolidovaných účetních závěrek a odměny účtované za jiné ověřovací služby, služby daňového poradenství a další neauditorské služby, 
 
j) informace týkající se způsobu výpočtu odměny osob, které vykonávají funkci klíčového auditorského partnera. 
 
	(2) Pokud provádí audit subjektu veřejného zájmu statutární auditor, vztahují se na něj přiměřeně požadavky na zprávu o průhlednosti podle odstavce 1. 
 
	(3) Zprávu o průhlednosti podepisuje auditor. 
 
Výbor pro audit 

§ 44 [Komentář WK] 

nadpis vypuštěn 

	(1) Subjekt veřejného zájmu zřizuje výbor pro audit, není-li dále stanoveno jinak. Výbor pro audit má nejméně 3 členy, nestanoví-li zakladatelské právní jednání počet vyšší. 
 
	(2) Nejvyšší orgán subjektu veřejného zájmu jmenuje členy výboru pro audit z nevýkonných členů kontrolního orgánu nebo z třetích osob. Pokud nejvyšší orgán subjektu veřejného zájmu nejmenuje členy výboru pro audit nebo nemá-li subjekt veřejného zájmu nejvyšší orgán, jsou členy výboru pro audit nevýkonní členové kontrolního orgánu. Není-li počet nevýkonných členů kontrolního orgánu dostačující pro naplnění minimálního počtu členů výboru pro audit, doplní jejich počet třetí osoby jmenované kontrolním orgánem. Předseda výboru pro audit musí být nezávislý. 
 
	(3) Většina členů výboru pro audit musí být nezávislá a odborně způsobilá. 
 
	(4) Nejméně jeden člen výboru pro audit musí být osobou, která je nebo byla statutárním auditorem nebo osobou, jejíž znalosti anebo dosavadní praxe v oblasti účetnictví zajišťují předpoklad řádného výkonu funkce člena výboru pro audit, a to s ohledem na odvětví, ve kterém subjekt veřejného zájmu působí; tento člen musí být vždy nezávislý. 
 
	(5) Odborně způsobilým členem výboru je kromě osoby uvedené v odstavci 4 ten, kdo nejméně dva roky 
 
a) zastával výkonnou řídící funkci v účetní jednotce, která působí ve stejném odvětví jako subjekt veřejného zájmu, nebo 
 
b) byl odpovědným za výkon funkce řízení rizik, vyhodnocování souladu činností s právními předpisy, vnitřního auditu nebo pojistně matematické funkce nebo jiné obdobné funkce. 
 
	(6) Subjekt veřejného zájmu zveřejní na svých internetových stránkách seznam členů výboru pro audit; u těchto osob uvede takové údaje, které se zapisují u členů kontrolního orgánu do obchodního rejstříku. 
 
§ 44a 

	(1) Aniž je dotčena odpovědnost členů řídících nebo kontrolních orgánů nebo jiných osob jmenovaných nejvyšším orgánem subjektu veřejného zájmu, výbor pro audit zejména 
 
a) sleduje účinnost vnitřní kontroly, systému řízení rizik, 
 
b) sleduje účinnost vnitřního auditu a zajišťuje jeho funkční nezávislost, je-li funkce vnitřního auditu zřízena; vnitřní audit je výboru pro audit v takovém případě funkčně podřízený, 
 
c) sleduje postup sestavování účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky, 
 
d) doporučuje auditora kontrolnímu orgánu s tím, že toto doporučení řádně odůvodní, 
 
e) posuzuje nezávislost statutárního auditora a auditorské společnosti a poskytování doplňkových služeb subjektu veřejného zájmu statutárním auditorem a auditorskou společností, 
 
f) sleduje proces povinného auditu. 
 
	(2) U subjektu veřejného zájmu navrhuje auditorskou společnost nebo statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet orgánu příslušnému určit auditora kontrolní orgán; přitom zohlední doporučení výboru pro audit. Navrhne-li kontrolní orgán auditorskou společnost nebo statutárního auditora vykonávajícího auditorskou činnost vlastním jménem a na vlastní účet jiného, než který byl doporučen výborem pro audit, je takový návrh povinen orgánu příslušnému určit auditora řádně odůvodnit, zejména uvede, z jakých důvodů se odchýlil od doporučení výboru pro audit. 
 
	(3) Statutární auditor nebo auditorská společnost průběžně podávají výboru pro audit zprávy o významných skutečnostech vyplývajících z povinného auditu, zejména o zásadních nedostatcích ve vnitřní kontrole ve vztahu k postupu sestavování účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky. 
 
§ 44b 

	(1) Subjekt veřejného zájmu, který je bankou podle zákona upravujícího činnost bank, spořitelním a úvěrním družstvem podle zákona upravujícího činnost spořitelních a úvěrních družstev, pojišťovnou nebo zajišťovnou nebo penzijní společností podle zákona upravujícího důchodové spoření nebo doplňkové penzijní spoření, nemusí mít zřízen výbor pro audit, pokud 
 
a) není osobou, která vydala investiční cenné papíry, které byly přijaty k obchodování na evropském regulovaném trhu, 
 
b) nemá zvolen monistický systém vnitřní struktury společnosti, kde předsedou správní rady je statutární ředitel, 
 
c) nejméně jeden člen kontrolního orgánu splňuje podmínky podle § 44 odst. 4 a 
 
d) k rozvahovému dni za bezprostředně předcházející účetní období splňuje nejméně 2 z následujících 3 kritérií: 
1. průměrný počet zaměstnanců v průběhu účetního období je nižší než 250, 
2. aktiva celkem nepřesahují 43 000 000 EUR, 
3. roční čistý obrat nepřesahuje 50 000 000 EUR. 
 
	(2) Pokud subjekt veřejného zájmu uvedený v odstavci 1 nezřídí výbor pro audit, vykonává činnosti výboru pro audit jeho kontrolní orgán. 
 
	(3) Pokud subjekt veřejného zájmu uvedený v odstavci 1 nemá zřízen výbor pro audit, zveřejní na svých internetových stránkách, který orgán plní funkce výboru pro audit a jména osob, které jsou jeho členy, a uvede důvody pro nezřízení výboru pro audit. 
 
	(4) Nezřídí-li subjekt veřejného zájmu uvedený v odstavci 1 výbor pro audit, plní statutární auditor nebo auditorská společnost své povinnosti podle § 44a odst. 3 vůči kontrolnímu orgánu. 
 
§ 44c 

	(1) Výbor pro audit dále zřizuje účetní jednotka, která je 
 
a) obchodní korporací podle zákona o obchodních korporacích, která je velkou účetní jednotkou a ve které organizační složka státu, územní samosprávný celek, dobrovolný svazek obcí nebo městská část hlavního města Prahy nakládá samostatně nebo společně s jinou organizační složkou státu, územním samosprávným celkem, dobrovolným svazkem obcí nebo městskou částí hlavního města Prahy podílem na hlasovacích právech představujícím více než 50 % všech hlasů v obchodní korporaci, 
 
b) obchodní korporací podle zákona o obchodních korporacích, která je konsolidující účetní jednotkou, která na konsolidovaném základě překračuje k rozvahovému dni alespoň 2 hraniční hodnoty uvedené v § 1b odst. 3 zákona o účetnictví, a ve které organizační složka státu, územní samosprávný celek, dobrovolný svazek obcí nebo městská část hlavního města Prahy nakládá samostatně nebo společně s jinou organizační složkou státu, územním samosprávným celkem, dobrovolným svazkem obcí nebo jinou městskou částí hlavního města Prahy podílem na hlasovacích právech představujícím více než 50 % všech hlasů v obchodní korporaci, 
 
c) státním podnikem podle zákona o státním podniku, který je velkou účetní jednotkou, 
 
d) státní organizací Správa železniční dopravní cesty podle zákona upravujícího zřízení a činnost státní organizace Správa železniční dopravní cesty, nebo 
 
e) obchodní korporací podle zákona o obchodních korporacích, která je velkou účetní jednotkou, je-li její ovládající osobou účetní jednotka uvedená v písmenech a) až c), rozhodne-li tak její ovládající osoba. 
 
	(2) Na účetní jednotky uvedené v odstavci 1 se přiměřeně použijí § 44 a 44a. 
 
§ 45 [Komentář WK] 

Další požadavky nezávislosti 

	(1) Auditoři, kteří provádějí povinný audit subjektu veřejného zájmu, jsou povinni 
 
a) jednou ročně formou písemného prohlášení potvrdit výboru pro audit svou nezávislost na tomto subjektu, 
 
b) jednou ročně písemně sdělit výboru pro audit doplňkové služby poskytnuté tomuto subjektu a 
 
c) projednat s výborem pro audit případné ohrožení své nezávislosti a opatření použitá k jejich zmírnění, a to v souladu s § 14. 
 
	(2) Nemá-li subjekt veřejného zájmu zřízen výbor pro audit podle § 44, plní auditor své povinnosti podle odstavce 1 vůči kontrolnímu orgánu tohoto subjektu. 
 
	(3) Klíčový auditorský partner odpovědný za provádění povinného auditu subjektu veřejného zájmu musí být při provádění auditorské zakázky vystřídán nejpozději do 7 let ode dne určení auditora podle § 17 a může opět provádět auditorskou činnost v tomto subjektu veřejného zájmu nejdříve po uplynutí 2 let. 
 
	(4) Statutární auditor nebo klíčový auditorský partner, který provádí povinný audit pro auditorskou společnost, nesmí přijmout v auditovaném subjektu veřejného zájmu řídící funkci před uplynutím 2 let poté, co provedl povinný audit nebo přestal pracovat, byl odvolán nebo odstoupil jako statutární auditor nebo klíčový auditorský partner z provádění auditorské zakázky. 
 
HLAVA IX 

REGISTRACE A MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE 

§ 46 [Komentář WK] 

zrušen

§ 47 [Komentář WK] 

Registrace pro účely povinného auditu společnosti se sídlem ve třetí zemi 

	(1) Komora zaregistruje v rejstříku auditora ze třetí země, auditorskou osobu ze třetí země, auditora z jiného členského státu, auditorskou osobu z jiného členského státu a auditora, kteří předloží zprávu auditora týkající se účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky společnosti se sídlem ve třetí zemi, jejíž cenné papíry jsou k rozvahovému dni přijaty k obchodování na regulovaném trhu, s výjimkou případu, kdy společnost vydává pouze dluhopisy nebo jim obdobné cenné papíry představující právo na splacení dlužné částky přijaté k obchodování na regulovaném trhu a je-li jmenovitá hodnota takového cenného papíru nejméně 50 000 EUR nebo v případě dluhopisů se jmenovitou hodnotou vyjádřenou v jiné měně, která se ke dni jejich vydání rovná nejméně částce odpovídající 50 000 EUR (dále jen „společnost ze třetí země“). Pro přepočet jiné měny se použije kurs devizového trhu vyhlášený Českou národní bankou k rozvahovému dni. 
 
	(2) Komora na žádost zaregistruje auditora ze třetí země, pokud 
 
a) jsou splněny požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným v § 4 odst. 1 písm. a) až d) a f), 
 
b) fyzická osoba provádějící pro tuto osobu audit účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky společnosti ze třetí země splňuje požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným v § 4 odst. 1 písm. a) až d) a f), 
 
c) audit účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky společnosti ze třetí země je proveden v souladu s auditorskými standardy podle § 18 a s požadavky stanovenými v § 14 a 16 nebo s rovnocennými standardy a požadavky, 
 
d) zveřejní na svých internetových stránkách výroční zprávu o průhlednosti, která obsahuje informace uvedené v § 43 nebo která splňuje rovnocenné požadavky na zveřejnění. 
 
	(3) Komora na žádost zaregistruje auditorskou osobu ze třetí země, pokud 
 
a) jsou splněny požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným v § 5 odst. 1 písm. h), 
 
b) většina členů jejího řídicího orgánu splňuje požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným v § 4 odst. 1 písm. a) až d) a f) a § 5 odst. 1 písm. h), 
 
c) fyzická osoba provádějící pro tuto osobu audit účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky společnosti ze třetí země splňuje požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným v § 4 odst. 1 písm. a) až d) a f), 
 
d) audit účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky společnosti ze třetí země je proveden v souladu s auditorskými standardy podle § 18 a s požadavky stanovenými v § 14 a 16 nebo s rovnocennými standardy a požadavky, 
 
e) zveřejní na svých internetových stránkách výroční zprávu o průhlednosti, která obsahuje informace uvedené v § 43 nebo která splňuje rovnocenné požadavky na zveřejnění. 
 
	(4) Komora na žádost zaregistruje auditora z jiného členského státu, splňuje-li požadavky uvedené v odstavci 2 písm. b) až d) a auditorskou osobu z jiného členského státu, splňuje-li požadavky uvedené v odstavci 3 písm. b) až e). 
 
	(5) Na zaregistrované osoby podle odstavců 2 až 4 se vztahují ustanovení tohoto zákona upravující veřejný dohled, kontrolu kvality a kárná a jiná opatření. Pokud tyto osoby podléhají systému kontroly kvality jiného členského státu nebo pokud tyto osoby podléhají systému kontroly kvality ve třetí zemi, který byl vyhodnocen jako rovnocenný v souladu s § 24, a kontrola kvality byla u této osoby provedena v průběhu předcházejících 3 let, kontrola kvality se nemusí provést. 
 
	(6) Předkládá-li zprávu auditora, týkající se účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky společnosti ze třetí země, auditor, písemně oznámí Komoře splnění požadavků podle odstavce 2 písm. b) a c), jde-li o statutárního auditora, nebo podle odstavce 3 písm. c) a d), jde-li o auditorskou společnost, a zveřejní na svých internetových stránkách výroční zprávu o průhlednosti, která obsahuje informace uvedené v § 43 nebo která splňuje rovnocenné požadavky na zveřejnění. 
 
	(7) Pokud byla zpráva auditora týkající se účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky podle odstavce 1 vyhotovena osobou, která není zaregistrována u Komory podle odstavců 2 až 4 nebo auditorem, který nesplnil požadavky podle odstavce 6, nelze tuto zprávu považovat za zprávu auditora podle tohoto zákona. 
 
	(8) Rada hodnotí rovnocennost uvedenou v odstavci 2 písm. c) a v odstavci 3 písm. d), pokud Evropská komise v této věci nerozhodla dříve. Rada v této věci případně může spolupracovat s Komorou. 
 
§ 48 [Komentář WK] 

Odchylky v případě rovnocennosti 

	(1) Postup uvedený v § 47 odst. 1 až 4 nemusí být použit v případě, že osoby podle § 47 odst. 1 podléhají systémům veřejného dohledu, kontroly kvality a sankcí ve třetí zemi, které splňují požadavky rovnocenné požadavkům podle § 24, 25 a hlavy VI. 
 
	(2) Rada hodnotí rovnocennost zmíněnou v odstavci 1, pokud Evropská komise v této věci nerozhodla dříve. Rada se případně může spoléhat na hodnocení jiných členských států. Pokud následně Evropská komise rozhodne, že požadavek rovnocennosti uvedený v odstavci 1 není splněn, lze postupovat podle odstavce 1 po přiměřenou přechodnou dobu, umožní-li to Evropská komise ve svém rozhodnutí. 
 
	(3) Rada sdělí Evropské komisi bez zbytečného prodlení 
 
a) svá hodnocení rovnocennosti uvedená v odstavci 2 a 
 
b) na základě odstavce 1 hlavní součásti svých ujednání o spolupráci s orgány třetích zemí v oblasti veřejného dohledu, kontroly kvality a šetření a sankcí. 
 
§ 49 [Komentář WK] 

Spolupráce s příslušnými orgány třetích zemí 

	(1) Rada může poskytnout spis auditora nebo jiné dokumenty v držení auditorů příslušným orgánům třetí země za předpokladu, že 
 
a) se spis auditora, jeho části nebo jiné dokumenty vztahují k povinným auditům společností, které vydaly cenné papíry v této třetí zemi nebo které jsou součástí skupiny zveřejňující povinnou konsolidovanou účetní závěrku v této třetí zemi, 
 
b) poskytnutí těchto dokumentů příslušným orgánům příslušné třetí země se provede na základě jejich žádosti a prostřednictvím Rady, 
 
c) příslušné orgány příslušné třetí země splňují požadavky, které byly podle odstavce 3 prohlášeny za přiměřené, 
 
d) existují pracovní ujednání založená na vzájemnosti, dohodnutá mezi Radou a dotyčnými příslušnými orgány třetí země, 
 
e) předávání osobních údajů do třetí země probíhá podle jiného právního předpisu22). 
 
	(2) Pracovní ujednání uvedená v odstavci 1 písm. d) zajistí, aby 
 
a) příslušné orgány byly povinny odůvodnit účel žádosti podle odstavce 1 písm. b), 
 
b) osoby zaměstnané nebo dříve zaměstnané příslušnými orgány třetí země, které obdržely informace, podléhaly povinnosti zachovávat mlčenlivost, 
 
c) příslušné orgány třetí země mohly použít spis auditora a jiné dokumenty pouze pro výkon veřejného dohledu, kontroly kvality a šetření, které splňují požadavky rovnocenné požadavkům uvedeným v § 24, 25 a v hlavě VI, 
 
d) žádost příslušných orgánů třetí země o poskytnutí spisu auditora nebo jiných dokumentů v držení auditora bylo možno odmítnout, 
1. pokud by poskytnutí spisu auditora nebo jiných dokumentů mohlo mít nepříznivý dopad na svrchovanost, bezpečnost nebo veřejný pořádek České republiky nebo Společenství, nebo 
2. pokud již bylo před tuzemskými soudy zahájeno soudní řízení proti těmto osobám ve stejné věci. 
 
	(3) Rada přijme opatření nezbytná k dosažení souladu s rozhodnutím Evropské komise v případě hodnocení přiměřenosti uvedené v odstavci 1 písm. c). 
 
	(4) Rada může ve výjimečných případech odchylně od odstavce 1 písemně povolit auditorům, aby poskytli spis auditora nebo jiné dokumenty přímo příslušným orgánům třetí země, a to za těchto podmínek: 
 
a) příslušné orgány této třetí země zahájily šetření, 
 
b) poskytnutí není v rozporu s povinnostmi stanovenými tímto zákonem, které musí statutární auditoři a auditorské společnosti plnit ve vztahu k předávání spisu auditora a jiných dokumentů Radě nebo Komoře, 
 
c) existují pracovní ujednání s příslušnými orgány této třetí země, která umožňují Radě na základě vzájemnosti přímý přístup ke spisu auditora a jiným dokumentům v držení auditorů z této třetí země nebo auditorských osob z této třetí země, 
 
d) příslušný orgán třetí země, který žádá informace přímo od auditora, předem uvědomí Radu o každé takové žádosti a uvede důvody pro takový postup, 
 
e) nejsou porušeny podmínky uvedené v odstavci 2. 
 
	(5) Pokud Evropská komise upřesní výjimečné případy uvedené v odstavci 4, je Rada povinna u těchto výjimečných případů povolit postup podle odstavce 4. 
 
	(6) Rada je povinna sdělit Evropské komisi pracovní ujednání uvedená v odstavcích 1 a 4. 
 
HLAVA X 

SPRÁVNÍ DELIKTY 

§ 49a [Komentář WK] 

Přestupky

	(1) Fyzická osoba se jako osoba, které zaniklo auditorské oprávnění, dopustí přestupku tím, že v rozporu s § 45 odst. 4 přijme v auditovaném subjektu veřejného zájmu řídicí funkci před uplynutím 2 let poté, co provedla povinný audit nebo přestala pracovat, byla odvolána nebo odstoupila jako statutární auditor nebo klíčový auditorský partner z provádění auditorské zakázky. 
 
	(2) Kontrolor kvality se dopustí přestupku tím, že v prohlášení o splnění požadavků stanovených v § 24b odst. 1 uvede nepravdivé informace. 
 
	(3) Za přestupek lze uložit pokutu do 
 
a) 1 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1, 
 
b) 100 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 2. 
 
§ 49b [Komentář WK] 

Správní delikty Komory 

	(1) Komora se dopustí správního deliktu tím, že 
 
a) vede rejstřík v rozporu s § 11 odst. 1 až 6 nebo § 12 až 12d, 
 
b) organizuje, řídí nebo provozuje systém kontroly kvality v rozporu s § 24 odst. 2 nebo 3, 
 
c) provede kontrolu kvality v rozporu s § 24b odst. 1, 
 
d) v rozporu s § 24 odst. 5 nepředloží plán kontrol kvality ke schválení Radě, 
 
e) nevydá souhrnnou zprávu o kontrole kvality podle § 24 odst. 6, 
 
f) neprovede kontrolu kvality nařízenou Radou podle § 38 odst. 2 písm. i), 
 
g) neprojedná s Radou vnitřní předpisy Komory, etický kodex nebo auditorské standardy před jejich vydáním podle § 31 odst. 2 písm. c), 
 
h) neposkytne Radě dokumenty a informace podle § 31 odst. 3, nebo 
 
i) znemožní výkon veřejného dohledu nebo spolupráci s příslušnými orgány v ostatních členských státech a třetích zemích neposkytnutím potřebné součinnosti Radě podle § 31 odst. 4. 
 
	(2) Za správní delikt se uloží pokuta do 300 000 Kč. 
 
§ 49c [Komentář WK] 

Společná ustanovení ke správním deliktům 

	(1) Komora za správní delikt neodpovídá, jestliže prokáže, že vynaložila veškeré úsilí, které bylo možno požadovat, aby porušení právní povinnosti zabránila. 
 
	(2) Při určení výměry pokuty se přihlédne k závažnosti správního deliktu, zejména ke způsobu jeho spáchání, jeho následkům a k okolnostem, za nichž byl spáchán. 
 
	(3) Odpovědnost za správní delikt zaniká, jestliže o něm správní orgán nezahájil řízení do 1 roku ode dne, kdy se o něm dozvěděl, nejpozději však do 3 let ode dne, kdy byl spáchán. 
 
	(4) Správní delikty podle tohoto zákona projednává Rada. 
 
	(5) Příjem z pokut je příjmem Rady. 
 
HLAVA XI 

SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZRUŠOVACÍ USTANOVENÍ 

§ 50 

Společná ustanovení 

	Ve věcech uvedených v § 4 a 5, § 7 odst. 3, § 7a odst. 2, § 7b odst. 1 a 4, § 8 odst. 3, 6 a 7, § 10, 25 a 26, § 28 odst. 2, § 38 odst. 2 písm. l) a § 10a a 47 odst. 2 a 3 se postupuje podle správního řádu, nestanoví-li tento zákon něco jiného. Ustanovení § 10 a 11, 13, 25, 58 až 63 a § 94 až 178 správního řádu se přitom nepoužijí; s výjimkou exekuce pokut uložených podle § 49a a 49b. 
 
§ 51 [Komentář WK] 

Přechodná ustanovení 

	(1) Auditoři a auditorské společnosti zapsaní v seznamu auditorských společností a seznamu auditorů vedeném podle dosavadních právních předpisů se dnem nabytí účinnosti tohoto zákona stávají auditorskými společnostmi a statutárními auditory podle tohoto zákona. Komora zajistí jejich zápis v souladu s tímto zákonem. 
 
	(2) Hostující auditor podle dosavadních právních předpisů může vykonávat svou činnost po dobu uvedenou v osvědčení vydaném na základě dosavadních právních předpisů. 
 
	(3) Usazený auditor podle dosavadních právních předpisů je považován za statutárního auditora podle tohoto zákona. 
 
	(4) Auditorská zkouška složená do dne nabytí účinnosti tohoto zákona podle dosavadních právních předpisů se považuje za zkoušku podle tohoto zákona. 
 
	(5) Složení dílčí zkoušky podle dosavadních právních předpisů se uzná jako složení dílčí zkoušky podle tohoto zákona. Složení všech dílčích zkoušek podle dosavadních právních předpisů je považováno za složení auditorské zkoušky podle tohoto zákona. 
 
	(6) Audit zahájený a nedokončený do dne nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle dosavadních právních předpisů. 
 
	(7) U smluvních vztahů vzniklých přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, jejichž předmětem je výkon auditorské činnosti ve vztahu k účetním obdobím započatým přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se ve věci posouzení nezávislosti auditora postupuje podle dosavadních právních předpisů. 
 
	(8) Pro smluvní vztahy vzniklé před nabytím účinnosti tohoto zákona, jejichž předmětem je povinný audit účetních závěrek s rozhodným dnem nejdéle k 31. prosinci 2010, se nevyžaduje určení auditora podle § 17 odst. 1. 
 
§ 52 [Komentář WK] 

	(1) Asistenti auditora zapsaní v seznamu asistentů auditora vedeném podle dosavadních právních předpisů se dnem nabytí účinnosti tohoto zákona stávají asistenty auditora podle tohoto zákona. Komora zajistí jejich zápis v souladu s tímto zákonem. Doba pracovního poměru asistenta auditora zapsaného do seznamu asistentů auditora přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se započítává do doby pracovního poměru podle tohoto zákona. 
 
	(2) Praxe vykonaná auditory podle dosavadních předpisů se považuje za praxi podle tohoto zákona. 
 
§ 53 

	Do dob nebo lhůt upravených tímto zákonem se započítávají doby nebo lhůty, které začaly běžet přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
§ 54 [Komentář WK] 

	(1) Kárné opatření vyškrtnutí ze seznamu auditorů uložené podle dosavadních předpisů se považuje za kárné opatření trvalého zákazu výkonu auditorské činnosti podle § 7. 
 
	(2) Kárné řízení zahájené přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona podle dosavadních předpisů se dokončí podle dosavadních předpisů. Probíhající odvolací řízení u Komory dokončí Komora. Je-li vydáno rozhodnutí kárnou komisí po dni nabytí účinnosti tohoto zákona, je odvolacím orgánem Rada. 
 
§ 55 [Komentář WK] 

	(1) Výkonný výbor uvedený v § 33 svolá první sněm podle tohoto zákona do 31. prosince 2009. 
 
	(2) Komora zřízená podle dosavadních právních předpisů se považuje za Komoru zřízenou podle tohoto zákona. 
 
	(3) Profesní předpisy, směrnice a statut Komory vydané do dne nabytí účinnosti tohoto zákona zůstávají v platnosti. Do 12 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona je Komora povinna uvést je do souladu s tímto zákonem. 
 
	(4) Pokud se ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona na určitou oblast auditorské činnosti nevztahuje mezinárodní auditorský standard podle § 18, použije se dosavadní auditorský standard upravující danou oblast vydaný Komorou, a to až do doby, než je daná oblast upravena mezinárodním auditorským standardem podle § 18. 
 
	(5) Členové a náhradníci rady Komory zvolení podle dosavadních právních předpisů se dnem nabytí účinnosti tohoto zákona stávají členy a náhradníky výkonného výboru podle tohoto zákona. Až do doby zvolení výkonného výboru podle tohoto zákona má výkonný výbor počet členů a náhradníků, který byl stanoven dosavadními právními předpisy pro radu Komory (§ 32 odst. 2 zákona č. 254/2000 Sb., o auditorech a o změně zákona č. 165/1998 Sb.). Stejným způsobem se postupuje u Dozorčí komise a Kárné komise Komory. 
 
	(6) Volby do orgánů Komory podle § 32 proběhnou poprvé nejpozději do 31. prosince 2010 s tím, že 7 členů výkonného výboru s nejvyšším počtem obdržených hlasů bude zvoleno na 4 roky, zbývajících 7 členů na 2 roky. V případě, že z jakéhokoli důvodu odstoupí člen výkonného výboru se čtyřletým mandátem, je na takto uvolněné místo obsazen další člen výkonného výboru s nejvyšším počtem hlasů. Na jím uvolněné místo pak nastupuje náhradník. 
 
	(7) Při jmenování prvních šesti členů Prezidia jsou 2 členové jmenováni na šestileté funkční období, 2 členové na čtyřleté funkční období a 2 členové na dvouleté funkční období. Při tomto jmenování může být počet členů Prezidia, kteří jsou osobou mimo profesi, snížen na 4 členy. 
 
§ 56 [Komentář WK] 

	(1) Podané přihlášky k auditorské zkoušce nebo dílčí auditorské zkoušce nebo rozdílové auditorské zkoušce podle dosavadních právních předpisů jsou považovány za přihlášky k auditorské zkoušce nebo dílčí auditorské zkoušce nebo rozdílové zkoušce podle tohoto zákona. 
 
	(2) Statutární auditoři, auditorské společnosti a asistenti auditorů zašlou Komoře do 6 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona informace vyjadřující skutečný stav, které se zapisují do seznamu auditorů nebo seznamu asistentů auditorů. 
 
§ 57 [Komentář WK] 

	Subjekty veřejného zájmu jsou povinny splnit své povinnosti podle tohoto zákona nejpozději do 31. prosince 2009. 
 
§ 58 

Zrušovací ustanovení 

	Zrušuje se: 
 
1. Zákon č. 254/2000 Sb., o auditorech a o změně zákona č. 165/1998 Sb. 
 
2. Zákon č. 209/2002 Sb., kterým se mění zákon č. 254/2000 Sb., o auditorech a o změně zákona č. 165/1998 Sb. 
 
3. Zákon č. 169/2004 Sb., kterým se mění zákon č. 254/2000 Sb., o auditorech a o změně zákona č. 165/1998 Sb., ve znění zákona č. 209/2002 Sb. 
 
4. Vyhláška č. 467/2000 Sb., kterou se vydává zkušební řád pro auditorské zkoušky a auditorské rozdílové zkoušky (auditorský zkušební řád). 
 
ČÁST DRUHÁ 

Změna zákona č. 284/2004 Sb., ve znění zákona č. 344/2005 Sb. 

§ 59 

	V zákoně č. 284/2004 Sb., kterým se mění zákon č. 61/1996 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a o změně a doplnění souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, ve znění zákona č. 344/2005 Sb., se část třetí zrušuje. 
 
ČÁST TŘETÍ 

Změna zákona č. 56/2006 Sb., kterým se mění zákon č. 256/2004 Sb., o podnikání na kapitálovém trhu, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony 

§ 60 

	V zákoně č. 56/2006 Sb., kterým se mění zákon č. 256/2004 Sb., o podnikání na kapitálovém trhu, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, se část desátá zrušuje. 
 
ČÁST ČTVRTÁ 

Změna zákona č. 57/2006 Sb., o změně zákonů v souvislosti se sjednocením dohledu nad finančním trhem 

§ 61 

	V zákoně č. 57/2006 Sb., o změně zákonů v souvislosti se sjednocením dohledu nad finančním trhem, se část dvacátá sedmá zrušuje. 
 
ČÁST PÁTÁ 

Změna zákona č. 70/2006 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o provádění mezinárodních sankcí 

§ 62 

	V zákoně č. 70/2006 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o provádění mezinárodních sankcí, se část sedmnáctá zrušuje. 
 
ČÁST ŠESTÁ 

ÚČINNOST

§ 63 

	Tento zákon nabývá účinnosti dnem jeho vyhlášení. 

Vlček v. r. 

Klaus v. r. 

Topolánek v. r. 

Vybraná ustanovení novel 

 Čl. XIX zákona č. 139/2011 Sb. 

Přechodné ustanovení 

	Auditor provádějící povinný audit provozovatele vypořádacího systému nebo instituce elektronických peněz jako subjektů veřejného zájmu podle § 2 písm. m) zákona č. 93/2009 Sb., o auditorech, ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, není považován za auditora provádějícího povinný audit subjektu veřejného zájmu od okamžiku dokončení povinného auditu týkajícího se účetního období, v němž provozovatel vypořádacího systému nebo instituce elektronických peněz přestaly být subjektem veřejného zájmu, neprovádí-li tento auditor ještě povinný audit jiného subjektu veřejného zájmu. Tím není dotčena povinnost auditora zveřejnit výroční zprávu o průhlednosti podle § 43 zákona o auditorech. 
 
 Čl. LIX zákona č. 420/2011 Sb. 

Přechodná ustanovení 

	1. Řízení zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona a do tohoto dne neukončená se dokončí a práva a povinnosti s nimi související se posuzují podle dosavadních právních předpisů. 
 
	2. Auditorské oprávnění vydané podle předchozích právních předpisů se považuje za auditorské oprávnění vydané podle § 4 a 5 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
 Čl. II zákona č. 334/2014 Sb. 

Přechodná ustanovení 

	1. Řízení zahájená podle zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, a do tohoto dne neskončená, se dokončí podle dosavadních právních předpisů. 
 
	2. Lhůty upravené v § 8 odst. 3, § 25 odst. 5 a v § 27 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, které započaly běžet do dne nabytí účinnosti tohoto zákona, se posuzují podle dosavadních právních předpisů. 
 
	3. Seznam auditorů a seznam asistentů auditora vedený Komorou auditorů České republiky podle § 11 a podle § 30 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném do dne nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za rejstřík auditorů podle § 11 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	4. Číslo auditorského oprávnění podle § 12 odst. 1 písm. b) a § 12 odst. 2 písm. e) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za evidenční číslo podle § 12 písm. d) a § 12a písm. g) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	5. Komora auditorů České republiky do 12 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona ve spolupráci se správcem příslušného registru zabezpečí přístup do základního registru obyvatel, agendového informačního systému evidence obyvatel a agendového informačního systému cizinců v souladu s § 12e zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	6. Žadatel, který žádá o vydání auditorského oprávnění podle zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, v době 12 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, dokládá splnění požadavku uvedeného v § 4 odst. 1 písm. b) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, výpisem z příslušného registru obsahujícím daný referenční údaj. 
 
	7. Dočasný zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 6 odst. 1 písm. a) až c) a písm. f) a podle § 6 odst. 3 písm. a) a c) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 7 odst. 1 písm. a) až c), § 7 odst. 3 písm. a) nebo § 7 odst. 2 písm. a) a d) a podle § 7 odst. 3 písm. a) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	8. Dočasný zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 6 odst. 1 písm. d) a e) a podle § 6 odst. 3 písm. b) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za pozastavení výkonu auditorské činnosti podle § 6 odst. 1 až 4 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	9. Dočasný zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 6 odst. 1 písm. g) a podle § 6 odst. 3 písm. d) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za zánik oprávnění k výkonu auditorské činnosti podle § 7b odst. 1 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	10. Trvalý zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 7 odst. 1 písm. a) a podle § 7 odst. 2 písm. a) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za trvalý zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 7a odst. 1 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	11. Trvalý zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 7 odst. 1 písm. b) a d) a podle § 7 odst. 2 písm. b) a d) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 7 odst. 1 písm. d), § 7 odst. 2 písm. b) a podle § 7 odst. 3 písm. b) a d) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	12. Trvalý zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 7 odst. 1 písm. c) a podle § 7 odst. 2 písm. c) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 7 odst. 3 písm. a) a c) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	13. Trvalý zákaz výkonu auditorské činnosti podle § 7 odst. 1 písm. e) a podle § 7 odst. 2 písm. e) zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za zánik oprávnění k výkonu auditorské činnosti podle § 7b odst. 1 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	14. Kárné opatření dočasného zákazu výkonu auditorské činnosti podle zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se považuje za kárné opatření zákazu výkonu auditorské činnosti podle zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	15. Subjekt veřejného zájmu, který nesplňuje požadavky podle § 44 odst. 1 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, je povinen splnit požadavek uvedený v § 44 odst. 1 zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona do 12 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	16. Vnitřní předpisy a stanovy Komory auditorů České republiky vydané podle zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, které nejsou v souladu se zákonem č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, je Komora auditorů České republiky povinna uvést do souladu do 12 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
	17. Vnitřní předpisy a statut Rady pro veřejný dohled nad auditem vydané podle zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, které nejsou v souladu se zákonem č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, je Rada pro veřejný dohled nad auditem povinna uvést do souladu do 12 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
 Čl. VIII zákona č. 221/2015 Sb. 

Přechodné ustanovení 

	Povinný audit zahájený a nedokončený přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle zákona č. 93/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. 
 
____________________

1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, o změně směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a o zrušení směrnice Rady 84/253/EHS, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/30/ES. 
 
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS. 
 
6) Zákon č. 420/2004 Sb., o přezkoumávání hospodaření územních samosprávných celků a dobrovolných svazků obcí, ve znění pozdějších předpisů. 
 
7) Například zákon č. 256/2004 Sb., o podnikání na kapitálovém trhu, ve znění pozdějších předpisů. 
 
9) Zákon č. 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (zákon o vysokých školách), ve znění pozdějších předpisů. 
 
11) Například § 105 a 106 trestního zákoníku. 
 
13) Zákon č. 18/2004 Sb., o uznávání odborné kvalifikace a jiné způsobilosti státních příslušníků členských států Evropské unie a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. 
 
15) Zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů. 
 
16) § 44 odst. 1 zákona č. 6/1993 Sb., o České národní bance, ve znění pozdějších předpisů. 
 
17) Čl. 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/30/ES. 
 
20) Například zákon č. 18/2004 Sb., o uznávání odborné kvalifikace, zákon č. 111/1998 Sb., o vysokých školách. 
 
21) Zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění zákona č. 413/2005 Sb. 
 
22) Zákon č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. 
 
23) Zákon č. 418/2011 Sb., o trestní odpovědnosti právnických osob a řízení proti nim.